205 
Chlorophyll samt mer eller mindre utbildade sporidia. Att dessa 
senare bildas, liksom hos Gonferverna och flera närslägtade al¬ 
ger, inuti sjelfva cellulerna' och genom ett porformigt hål på 
desamma lemna modercellulen, visande det bekanta rörelse¬ 
fenomenet, lider väl så mycket mindre något tvifvel, som jag 
engång funnit hos denna växt sporidia, groende uti cellulens 
inre (fig. 8); ett förhållande, som, enligt Thurets mästerliga ar¬ 
bete öfver algernas zoosporer, äfvenledes hos flere Confervae 
eger rum. 
Kiselnälarne, eller de nålformiga kristallerna äro, såsom 
vi redan anfört, det för denna växt eller åtminstone för de 
exemplar af densamma, som kommit oss i handom, mest ut¬ 
märkande. De äro vidhäftade cellul-trådarne, liggande dels 
transverselt, dels longitudinelt utanpå dem, och detta såväl på 
de trådar, som utgöra växtens yta, som ock pä dem, livilka 
finnas inuti densamma. De uppträda ibland i största mängd 
på topparne af thalli grenar, livilka i följd häraf synas för blotta 
ögat liksom öfverdragna med en ytterst tunn, slät, nästan kalk- 
artad skorpa (fig. \, a). På dessa senare ställen ligga de härs 
och tvärs öfver hvarandra, tätt packade, utan ringaste tecken 
att vara på minsta vis ordnade i form af maskor uti ett nät, 
något så vanligt hos de Spongier, hvilkas sceleton nästan 
uteslutande är bildadt af kiselnålar. Ytterst små, till form 
högst olika, än fria än sammangyttrade granula, som synas 
vara dels af organisk, dels af oorganisk beskaffenhet, äro, syn¬ 
nerligast på thalli toppar, blandade bland kiselnälarne, och åter¬ 
föra tanken på de granula — t. ex. de gröna cellulerna hos 
Spongillan —, som så rikt uppträda hos Spongierna (fig. 9). 
Till formen äro kiselnälarne mot båda ändarne något spetsigt 
afsmalnande, alldeles raka eller bågformigt böjda. De längsta 
jag iakttagit hafva varit =0,353 och deras bredd =0,ÖOS. 
Betraktade under mikroskopet visa dessa kiselnålar ej 
någon inre struktur, utan synas, åtminstone under vanliga bättre 
mikroskoper, alldeles homogena och genomskinliga. Men under¬ 
kastas de först biåsrörets inverkan, visa de sig helt annor- 
