— UG — 
3. Om växternas gröna färg. —- Hr Ångström 
hade insändt följande meddelande, som föredrogs af Hr Wall- 
MARK *). 
»Bland de mångfaldiga föremål för forskningen, hvilka 
naturvetenskaperna erbjuda, gifves det knappast något, som på 
sednare tider blifvit med större framgång studeradt än ljuset. 
Också har optiken härigenom ej blott i theoretiskt hänseende 
vunnit en utbildning, som låter densamma täflande uppträda 
vid sidan af astronomien, utan den har äfven inom andra ve¬ 
tenskapsgrenar blifvit ett vigtigt medel for forskningen. För 
mineralogen, för kemisten, och i allmänhet inom hvarje veten¬ 
skap, som mer eller mindre sysselsätter sig med beskaffenheten 
och anordningen af materiens minsta delar, gifves det icke nå¬ 
got reagens, som i finhet kan täfla med ljuset. Upptäckten 
af det polariserade ljusets egenskaper har isynnerhet varit rik 
på vigtiga användningar, äfven inom det tekniska området; 
men äfven det alldagliga fenomenet af en kropps färg, dess ab- 
sorption af ljuset, kan i många fall lemna vigtiga bidrag till 
samma kropps kännedom. Der till fordras likväl att samma 
färg underkastas en noggrann analys, emedan blotta utseendet 
gifver ett högst ofullkomligt begrepp om en färgs samman¬ 
sättning. 
Ett af de märkvärdigaste exemplen härpå lemnar växter¬ 
nas gröna färg. Redan 4 833 har Brewster i Phil. Trans, 
gifvit en analys af chlorophyllets färg, utdraget medelst alkohol. 
Han kommer dervid till det vigtiga resultat, att Newtons theori 
för färgernas uppkomst icke kan vara riktig. Enligt densamma 
skulle växternas gröna färg vara ett grönt af tredje ordningen, 
och således af samma slag som interferensfärgerna hos tunna 
lameller, och blott innehålla en tillblandning af gult och blått; 
i stället visade Brewster, att denna färg äfven innehölle rödt, 
och att ljusspectrum, efter att hafva passerat ett lager af vät¬ 
skan, vore genomdraget af flera mörka band, allt i strid med 
*) Härtill Tab. III. 
