252 
smälta uti copulations-kanalens midt, hvarest den slutligen 
färdigbildade sporan får sin plats *). 
Detta är i korthet författarnes beskrifning på Zvgnemer- 
nas copulation. Jfr Hugo v. Mohl, die Veg. Zelle p. 269 och 
Vauchers Histoire des Conf. d’eau douce pag. 44. Och ehuru 
denna kopulations-akt vid första påseendet tyckes visa en viss 
analogi med växternas befruktnings-fenomen, så har man dock 
i allmänhet ej vågat tillerkänna densamma betydelsen af något 
dylikt. Sålunda anser Schleiden (Grundzüge der vvissenscbaftl. 
Botanik) hela kopulationen vara en alldeles oväsendtlig akt, 
påstående, att sporer bildas äfven uti de artiklar, som med 
andra ej stå uti någon kommunikation, äfvensom att under¬ 
stundom tvenne sporer träffas uti en och samma artikel, m. m. 
dvl. Huru denna författare kommit till detta resultat, skola 
vi nedanför få tillfälle erfara. 
H. v. Mohl yttrar sig på anförda stället p. 268—69 så¬ 
lunda: Eine weit grössere Complication der Erscheinungen tritt 
uns entgegen, wenn wir einen Blick auf die Sporen der Al¬ 
gen werfen, wenn gleich auch hier noch keine Zusammen¬ 
wirkung zweyer Geschlecter vorkommt. Es könnte dieses 
letztere zwar bev einer Reihe von Algen, bey welchen eine 
sogenannte Copulation vorkommt, zweifelhaft erscheinen, allein 
eine nähere Betrachtung dieses Vorgangs lässt doch keine Ana¬ 
logie mit einer geschlechtlichen Zeugung erkennen. 
Öfvertygad, att en företeelse, så normalt uppträdande hos 
denna familj och så karakteristik som Zygnemernas copulation, 
ej kunde vara något oväsendtligt eller tillfälligt, och detta så 
mycket mindre som ett temligen likartadt förhållande eger rum 
hos Desmidiacese, företog jag mig i Maj och Juni månader 
1852, att i främsta rummet studera det sätt, hvarpå innehål¬ 
let uti den ena af de två med hvarandra copulerade artik— 
larne 
*) Hos Mougeotia försiggår saken något annorlunda. Här bildas 
nemligen inga protuberancer; trådarna böja sig knäformigt och 
de motliggande vinklarna sammanväxa. 
