236 
ögonblick förr an solen åter visade sig. Den understa syntes 
störst och var belägen något under månans horizontal-diame- 
ter. Midt emot, på månans östra kant, sågs en ljus fläck, el¬ 
ler ett starkare sken i glorian. 
Under totala mörkret sågos 4 stjernor, hvaraf 3:ne i 
granskapet af månan och en flera grader öster derom. Under 
samma tid kändes luften märkbart kyligare än förut och efteråt. 
Förmörkelsen var ej total i Carlstad; ej heller på Säthers- 
holmarna, S.O. derifrån, men blef det v. p. 4 md söder om 
Carlstad, hvilket bedömdes af solljusets upphörande vid denna 
trakt, så att en mörk skugga sedan åt söder betäckte skog 
och land. 
8. Instrument titt bestämmande af st jer nor¬ 
nas retat iva k tar het och Ljusstyrka. — Hr Ryttmä- 
staren och Riddaren C. D. v. Schumacher, hade från Vesterlund 
vid Apenrade insändt följande meddelande. 
»Allerede under mit Ophold paa det keiserlige Observa¬ 
torium Pulkowa i Aarene 1844 og 1845 (vide: Description 
de 1’observatoire astronomique central de Poulkova par W. 
Struve, 1845) beskjseftigede mig Tanken om Tilvejebringelsen 
af et Instrument, til at bestemme Stjernernes relative Klarhed 
eller Lysstyrke. Smaae Forsög gjorde jeg noget senere ved i 
Fokus af en astronomisk Kikkert at anbringe saa mange tyndt 
farvede Glaspiader foran hinanden, indtil Stjernens Billede for- 
svandt. Det samme Princip lader sig imidlertid paa en langt 
neermere og smukkere Maade bringe i Anvendelse ved tvende 
Prismer, der ved at skydes over hinanden, foröger Tykkelsen 
af den Plan-Glasmasse, hvorigennem Stjernernes Billede skal 
passere for at naae Öjet, indtil selve Billedet forsvinder. Ved- 
föjede Figur vil vistnok uden detailleret Beskrivelse allerede 
vaere tilstrsekkelig til at tydliggjöre Principet for et saadant 
Instruments Construction. 
