88 
jag skall söka visa. Saken synes här till och med lättare, 
emedan man redan af lokala omständigheter kan draga slut¬ 
satser angående pendelexperimenternas utslag. Så uppgifves t. 
ex. angående Luetkes experimenter »att pendelns irreguliera 
accelerationer och retardationer berott af observationsorternas 
geologiska beskaffenhet» *). I anledning af en tabell, som är 
upptagen i Årsberättelsen för 1835 yttrar Prof. Cronstraxd: 
»Bland tabellens 51 stationer ligga 46 nära hafskusten; åtmin¬ 
stone en tredjedel af dessa på öar långt bort från fasta landet 
oftast af vulkaniskt ursprung, följaktligen af täta ämnen.» Då 
nu ingen utväg finnes att korrigera eller eliminera häraf upp¬ 
kommande afvikelser, så synas sådana observationer föga tjenliga 
att lägga till grund för bestämning af jordens geometriska figur, 
såsom de der komplicera resultatet med saker, hvilkas verk¬ 
ningar meningen just är att frånskilja. Det enda, som man 
under sådana omständigheter kan göra, lärer vara att endast 
taga i beräkning experimenter från orter, der ingen eller x rela¬ 
tivt obetydlig inverkan af ofvannämnda orsaker är att befara. 
De uteslutna torde sedan, genom sin afvikelse från den enligt 
de vanliga förhållandena kalkulerade formeln, kunna anses såsom 
exponenter på de respektiva observationsorternas egendomliga 
beskaffenhet i anseende till attraktion. Emellertid måste man 
vara förvissad, att alla nödiga korrektioner blifvit iakttagna, innan 
man af pendelexperimenter sluter till anomala lokala attraktio- 
o 
ner. Efter hvad Prof. Cronstrand yttrar i Arsb. för 1835 
pag. 18, lärer detta vid äldre experimenter ej alltid hafva varit 
förhållandet, hvarföre jag inskränkt mig till att beräkna blott 
o 
en del af de experimenler, som i nämnde Arsb. äro upptagna. 
De äro alla verkställda med invariabla pendlar och hafva samt¬ 
liga blifvit beräknade och redigerade af Baily. Af de 79 ex¬ 
perimenter, som tabellen upptager, har jag uteslutit alla, som 
blifvit gjorda på små, långt bort från fasta landet belägna öar, 
äfvensom dem, hvilka blifvit betecknade såsom mindre pålitliga. 
*) Se Prof. Selander 1. c. pag. 89. 
