120 
Utväljer man, bland alla de torfsorter Kane och Sullivan 
analyserat, blott dem af första slaget, d. v. s. sådana, hvaruti 
de ingående växterna voro tydliga nog för att kunna till sina 
arter bestämmas, så visar sig, att vattenhalten var per med. 
1 9,056 och kolhalten per med. 36,185 proc. Torfven var luft¬ 
torr, heter det; men om den varit torkad vid +100° och så¬ 
ledes vattenfri, så hade summan af beståndsdelarna blott upp¬ 
gått till 80,944 proc. hvaraf kolhalten 36,185 utgör 44,7 proc. 
Denna del af de analyserade torfsorterna torde vara mest jem- 
förlig med dem, som förekomma i Sverges Bergslager och der 
jernhandtering idkas. Då nu kolhalten af trädslagen, torkade vid 
+ 100°, varierar blott emellan 48,44 och 50,19 proc.; ser man 
att den sämsta torfvens kolhalt kommer vedens så nära, att 
skillnaden icke öfverstiger 4,62 proc. Hvilken rikedom af kol 
finnes ej i våra torfmossar! 
Kane betviflade möjligheten att med vinst begagna Rees 
Reece’s patent. Emedlertid hade bolaget, som kallade sig 
The Irish Peat Company sin första sammankomst den 29 
Juli sistlidet år i London. Man ser af den berättelse, som 
dervid föredrogs, att ända till Mars 1851 hade åtgärderna 
varit inskränkta till hvad som inom laboratorier låter verkställa 
sig. Först vid 1852 års början kom afverkningen i stort uti 
stadgad gång. Kank betviflade möjligheten att draga nytta af 
gaserna, men bolagsmännen hade sett dem användas med all 
den besparing af annat bränsle, som varit påräknad. Hr Scanlan, 
en kemist i London, hade sedan Juni 1 852 bearbetat processen 
i alla detaljer och, genom destillationens utförande under låg 
temperatur, lyckats fördubbla bildandet af paraffin. Kolet, som 
af bolaget icke varit påräknadt såsom en vinst, emotsåg man 
sig kunna realisera till 2 å 2^ <£. per ton; och deraf skulle 
flere tusende tons erhållas, då verken kommo i gång i till¬ 
börlig skala. Den tunga, svarta oljan, på hvars renande må¬ 
nader blifvit fruktlöst förspillda, gaf nu en ljus olja, klar som 
det bästa sherry-vin, och förklarades värd 21 å 4 s. per gal¬ 
lon. Paraffin var ren och hvit samt säkert värd 1 s. per U. 
