13 
vuxit något föregående år. Tillvaratager man sjuka betor och ut¬ 
planterar dem nästa vår, så blifva de uppväxande skotten på samma 
sätt sjuka. De kunna emellertid både blomma och sätta frukt. Genom 
försök hade ådagalagts, att sjukdomen förmedelst de smittämnen, som 
tinnas å de fröna omslutande hylsorna, öfverföres på de uppväxande 
plantorna, äfvensom att plantor, som från friska frön uppväxa uti jord, 
hvari man inblandat söndersmulade sjuka, torra blad, äfven blifva sjuka. 
Sjukdomens uppträdande ansågs så farligt, att franske jordbruks¬ 
ministern uppdrog åt den ene af de båda observatörerna att ut¬ 
forska, hvilken utbredning sjukdomen verkligen redan nått inom Nord- 
Frankrikes stora betodlingar och hvilka förluster den kunde anses 
vålla betodlarne därstädes. 
Ett nytt meddelande om sjukdomen lämnades 5 år senare, år 1903, 
af Delacroix 1 . Åtskilliga nya rön hade under åren tillkommit. Från 
början lokaliserad till Nord-Frankrike, hade sjukdomen småningom 
spridt sig till andra departement och befann sig nu i rikets midt. 
Den angrep både socker- och foderbetor. Plantor, som växa upp från 
frö, skördad t af sjuka plantor, blifva sjuka på grund af smitta från 
bakterier å de fröet omgifvande hylspartierna. Försök hade emellertid 
ådagalagt, att fröhylsornas smittofarlighet ej räcker mer än 2 — 3 år. 
Bakteriernas vimlens aftager nämligen för hvarje år som går, efter 
det fröet skördades. Efter 4 år kan betfröet användas, utan att de upp¬ 
växande plantorna blifva sjuka. Däremot visade sig fröets behandling 
med zink-, järn- och kopparsulfat samt med sublimat, fenol och naftol 
utan någon effekt. Sjukdomen sprider sig från de först sjuka fläckarne 
mest i den förhärskande vindens riktning. Åt bakterien gafs namnet 
Bacillus tdbificans. 
Från andra betodlande länder äro uppgifterna om denna sjukdoms 
förekomst ännu ganska sparsamma. Från r lyskland låter den ej höra af 
sig förr än år 1908, och då endast helt obetydligt. Uti den af 
Kejserliga Inrikes-Departementet utgifna årsberättelsen öfver inom 
Tyska Riket iakttagna växtsjukdomar 2 säges härom allenast följande: 
»Uppträdandet af Bacillus tabificans, som framkallar Gulsot å betblad, 
har uti 3 fall iakttagits i provinsen Posen.» Och uti årsberättelsen 
för därpå följande år 1909 3 står allenast, att »man i enstaka fall klagat 
öfver» sjukdomen. Ungefär samtidigt låter den höra af sig i Danmark. 
År 1909 omtalas den under namn af »Mosaiksjuka» från en lokal 4 5 . 
Redan året därpå, 1910, säges emellertid om densamma följande 0 : 
1 G. Delacroix, Sur la Jaunisse de la betterave, maladie bacterienne, C. R. de l'Ac. 
d. Sc., T. 137, Paris, 1903, p. 871. 
2 Berichte iiber Landwirtschaft, herausg. im Reichsamte des Irineren. H. 18, Krank- 
heiten der Kulturpflanzen im Jabre 1908. Berlin, 1910, s. 86. 
3 -Ibid., H. 25. Berlin, 1911, s. 95. 
4 M. L. Mortensen & S. Rostrup, Maanedlige Oversigter over Sygdome hos Land- 
brugets Kulturplanter. September, 1909. 
5 M. L. Mortensen, S. Rostrup & F. Kölpix-Ravn, Oversigt over Landbrugsplan- 
ternes Sygdome i 1910. Köbenhavn, 1911, s. 334. 
