10 
Det återstår ingen annan rimlig förklaring än den, att 
den sjukdomsalstrände svampen öfverlefvat någorstädes inuti 
roten, antagligen i rothufvudet, och därifrån följt med de upp¬ 
växande skotten, för att omsidor å dessa, i regel å blad långt 
ofvan jordytan, bryta fram med öppna sår. 
För att, om möjligt, utforska, om öfvervintringen här skulle kunna 
ske medelst mycelium, som växer upp i stjälkar och blad, gjordes 
fixeringar och inbäddningar af olika delar af några hland de först 
insjuknande bladen, i och för cytologisk undersökning. De in¬ 
bäddade partierna voro: 1) bitar af bladskaft till sjuka blad, 2) friska 
bitar af sårbärande bladskifvor, och 3) gränspartier intill sår. Fixe¬ 
ringen skedde den 1 september 1911 enligt Flemmings metod, oeb 
den härpå följande behandlingen var äfven den Flemming’ska. 
Granskningarna gåfvo vid handen, att uti intet fall mycelium 
kunde påvisas i de undersökta bladskaftsbitarna, hvaraf jag vill 
draga den slutsatsen, att svampen icke vandrar såsom mycelium upp 
hela växten igenom. Uti de undersökta gröna bladfläckarna 
upptäcktes i ett fall mycelium af mycket ungt stadium (»nukleol- 
förande protomycelium»), uti öfriga fall intet spår af myceli e- 
trådar. Jag vill häraf sluta, att något hela bladskifvan genomväf- 
vande svamptrådsnät ej finnes, hvarur såsom källa de frambrytande 
öppna såren äro att härleda, utan att hvarje särskildt sår eller 
hvarje trängre sårgrupp uppstår för sig, i den mån svampkrop¬ 
pen där mognar och öfvergår i myceliestadium. Uti ett enda fall, då 
mycelium anträffats, har tydligen slumpen fogat så, att jag råkat på 
ett ställe, där mognad redan inträdt, men utvecklingen ännu ej fort¬ 
skridit så långt, att sår hunnit bildas. Uti de snitt slutligen, som 
gjorts från gränspartier invid redan öppna sår, iakttogos de utveck¬ 
lingsstadier af svampen, som man finner i motsvarande fall hos sädes- 
och andra rostarter. 
Den gjorda undersökningen talar alltså därför, att svampen fort- 
lefver och går öfver på den nya betgenerationen ej i form 
af mycelium, utan såsom latent plasma inuti cellerna (»myco- 
plasma»). 
Skyddsåtgärder. 1) Tillse, att det betfrö, som användes till ut¬ 
säde, kommer från en plats, där sjukdomen ej uppträdt. — 2) Håll 
kultur för fröafvel väl skild från de egentliga betfälten. 
2. Gulsot. — Bacillus tabificans Delacr. 
Den 6 augusti 1909 tillsändes mig af en betodlare i sydöstra 
Skåne, Herr Otto I. Olson, Hammenhög, omkring 1 1 / 2 mil väster om 
Simrishamn, några af sjukdom hemsökta sockerbetor i och för under¬ 
sökning. Sjukdoman framträdde å bladen, först å de yttre i rosetten, 
sedan äfven å de inre. Skifvan, som var bucklad, visade omväxlande 
