9 
Pelargonsyra = C ,8 H 34 0 3 
Caprinsyra = C 20 H 38 O 3 . 
Af dessa är pelargonsyran ny, och har fått sitt namn 
deraf, att den också förekommer bildad af naturen i Pelargo- 
nium roseum. 
Smörsyra i en växt. Hr Redtenbacher destillerade Jo- 
hannisbröd, frukthylsorna af Ceratonia siliqua, med vatten och 
några droppar svafvelsyra och erhöll ett surt vatten, hvari 
syran så väl till egenskaper, som sammansättning, befanns 
vara smörsyra. Af 5 skålpund erhölls 1 lod smörsyra. 
Metacetonsyra genom jäsning. Hr Redtenbacher 
har funnit, att glycerin (oljsocker) upplöst i mycket vatten och 
blandadt med väl uttvättad jäst, samt lemnadt några måna¬ 
der på ett +20° till 30° varmt ställe, småningom surnar. 
Man mättar syran i det närmaste med kolsyradt natron emel¬ 
lanåt, och tillsätter nytt vatten för det som afdunstat. Man 
får, sedan glycerin är förstördt, metacetonsyradt och ättiksy- 
radt natron i lösningen, det förra i ett öfvervägande förhål¬ 
lande, så att syran på detta sätt förmånligast erhålles. (Se 
Öfversigten 1844, s. 162). 
Flygtiga oljor ur plan t se cruciatse. Pless har 
funnit, att dessa i allmänhet gifva i destillation med vattensvafvel- 
haltiga oljor, hvartill i den färska växten intet spår finnes, 
utan som bildas vid plantans blöttning i vatten, genom kata¬ 
lytiskt inflytande af ett eget i dem befintligt ämne, som liknar ett 
växtslem. Thlaspi arvense t. ex. ger en blandning af lökolja 
och senapsolja. I allmänhet gifva flera arter denna blandning 
men i olika proportioner. Lepidium-arterna, Raphanus sati— 
vus, Brasica-arterna frambringa alla svafvelhaltiga flygtiga oljor. 
3. Om seriers convergens . — Hr C. J. Malmsten 
hade uti en skrifvelse till Hr L. Svanberg derom meddelat 
följande: 
