arseniks yr ad s i Ifv eroxid, som, då saltet upplöses i vatten, 
genast sönderdelas med afsättande af det bruna basiska saltet. 
Man kan upplösa det sistnämda i stark arseniksyra och få en 
färglös upplösning; men denna utfäller det basiska saltet, ge¬ 
nom utspädning med vatten, så fullständigt, att saltsyra i den 
klarnade vätskan knappt visar ett spår af upplöst silfver. 
Arsen i k sy rad silfver oxid ger ett dubbelsalt med 
svafvelsyrad silfver oxid, som fås dådet basiska saltet öf- 
vergjutes med koncentrerad svafvelsyra och i platinadegel afrö- 
kes vid lindrig hetta, så länge någon svafvelsyra förflygtigas. 
Saltet återstår smält, är efter afsvalning gult, och består af 
Åg 2 As-fÄgS, likasom natron-dubbelsaltet. Vatten utdrager 
• -»• •• 
svafvelsyran med lemning af A g 3 A-s. Afven utspädd svafvel¬ 
syra gör samma sönderdelning. Arseniksyrad silfveroxid, upp¬ 
löst i öfverskjutande arseniksyra, ger efter afdunstning, ett 
• • 
• • • • • 
färglöst kristalliserande surt salt, som är AgAs + 2H. 
2 Nytt minerat . — Hr Lektor Scheerer i.Chri- 
stiania har meddelat sekreteraren, för att akademien föreläg¬ 
gas, upptäckten af ett nytt mineral frän trakten af Kragerö 
i Norrige. Detta mineral har så sfor IiLhet med en Dichroit, 
som på samma ställe förekommer, att dessas olika samman¬ 
sättning fästade Hr Scheerers uppmärksamhet. Han har kal¬ 
lat det nya mineralet Åspasiolit. 
Aspasioliten träffas sällan kristalliserad, ett par deraf 
erhållna kristaller visade dock dess isomorfi med dichroiten. 
Den är grön till färgen, af flera merendels ljusa nuancer, 
likväl stundom öfvergående i brunt. Väl uttorkad och luft¬ 
fri, har den 2.764 i eg. vigt. Den är föga hårdare än kaIk— 
spät, osmältbar, ger vatten vid glödgning och reagerar, för 
biåsrör med flusserna, för jern och kiselsyrä. Den låter sön¬ 
derdela sig med kokande saltsyra. Den förekommer i stuf¬ 
ferna blandad med dichroit, cjvarts, fältspat och glimmer. 
Dichroitens färg är blekt blå eller dragande i violett, 
stundom alldeles färglös, och liknar då så kallad fetlqvarts. 
