28 
Kristallformen är densamma som för dichroit från andra stäl¬ 
len är angifven. 
Analyserna af dessa mineralier gåfvo: 
Aspasiolit. 
Dichroit. 
Kiselsyra 
50.90 
50.44 
Lerjord . 
32.95 
Talkjord 
12.76 
Kal k jord 
1.12 
Jernoxidul . 
0.96 
Manganoxidul . 
.o spår 
spår 
Vatten . 
1 .02. 
Dichroitens formel närmar sig till formeln Mg 2 Si + 2ÄISi, 
eller M 2 S* + 6^tS. Aspasiolitens analys ger deremot alldeles 
ingen formel, som får någon sannolikhet. Af isomorfien skulle 
man väl förmoda, att den borde hafva dichroitens, men detta 
kan icke vara fallet, då den på ungefär lika mycket lerjord 
och kiselsyra håller blott f så mycket talkjord och jernoxi- 
dul, den sednare betraktad såsom ersättande talkjorden. Ana¬ 
lyserna, som repeterades, gåfvo dock hvarandra bekräftande 
resultat. Aspasioliten håller i dess ställe nära 7 gånger så 
mycket vatten, som dichroiten. Fråga blef då, hvad del kan 
denna större vattenhalt hafva i isomorfien, huru kan den er¬ 
sätta hvad som i aspasioliten fattas i basen R? 
Betraktelserna deröfver ledde Hr Scheerer till upptäckten af 
En ny orsak till i som o rf i i mineralriket. Vid 
jemförelse emellan en stor mängd af dels hans egna, dels andras 
analyser af talkhaltiga mineralier, visade sig då, att i tal k— 
jordens, jernoxidulens, manganoxidulens m. fl. med talkjor¬ 
den isomorfa salter, förekomma isomorfa föreningar på olika 
mättningsgrad, så väl med kiselsyra, som med andra syror, 
så ofta i saltet ingå 3 atomer vatten i stället för en atom 
talkjord eller en annan dermed isomorf basis, och som iso¬ 
morfa kroppar sammankristallisera i alla tillfälliga förhållan¬ 
den, så blef derigenom klart, huru så många vattenhaltiga 
