29 
mineralier vid analysen icke 
alldeles inga formler. 
gifva annat än hårdragna eller 
I en för Poggendorffs Annalen der Physik und Chemie 
bestämd afhandling, har Hr Scheerer framställt en stor mängd 
exempel af denna isomorfi hos flera slags föreningar, som 
höra hit. Af dessa skall här blott ett anföras. 
Det är bekant, att vid Snarum i Norrige förekommer 
en serpentin i kristaller af peridolens form. Dessa har man 
ansett vara så kallade afterkristaller af peridot. Förvandlin¬ 
gen af det basiska talkjordssilikalet peridot, till det med ki- 
selsyra mera mättade, vattenhaltiga si 1 ikatet serpentin, är en 
geologisk gåta, hvars lösning begreppen från den kemiska 
föreningskraften har gjort olöslig, med mindre att icke peri- 
doten först blifvit bortförd och serpentin sedan i tomrummet 
införd och deraf till formen bestämd. Dessa åsigter äro till- 
flygler som man bereder sig när saken icke annorlunda kan 
förklaras. Hr Scheerer har visat, att dessa kristaller, genom 
sina genomgångar, äfvensom genom de andra mineralier, som 
de omsluta på alla sidor, måste vara primitiva kristaller och 
icke någon pseudomorfos. 
Af hans iakttagelse följer, att Mn 3 Si, Mn 2 Si + 3H och 
• «•« • 
MnSi + 6H måste vara isomorfa, och kunna således tillsamman 
förefalla, utan bestämda förhållanden, i samma kristall, och 
att således allt sökande efter ett bestämdt mättnings-förhål- 
lande emellan syra och basis i detta fall aldrig kan gifva nå¬ 
got resultat. Serpentin innehåller mera kiseljord mot talk— 
jord (eller mot basen R), än peridoten, men dertill kemiskt 
bundet vatten. Man har icke lyckats att någonsin af serpen¬ 
tin-analyser erhålla annat än hårdragna formler. Han har 
beräknat icke mindre än 13 serpentin-analyser, i hvilka de 
3 beståndsdelarna kiselsyra, talkjord, jernoxidul (samman¬ 
tagna såsom basen R) och vatten funnits i varierande förhål¬ 
landen. De öfverensstämma alla efter hans enkla beräknings- 
sätt deri, alt då man till syret hos basen R (talkjorden och 
