30 
jenioxidulen) lägger y af syret i den funna vatfen-qvantite- 
ten, så blir syret i basen lika med syret i kiselsyran, all¬ 
deles såsom förhållandet är i peridoten. — Detta öfverens- 
stämmer på det bestämdaste med Hr SIheerers nya lag 
för isomorfi. 
Användes nu detta på dichroiten och aspasioliten, så 
visar sig, vid en lika beräkning af vattenhalten, att hvad som 
i den sednare saknas i qvantifeten af basen R, är ersatt af 
en qvantitet vatten, som håller 3 gånger så mycket syre som 
det felande af denna basis, eller att för hvar atom, som af 
denne felas, ingått i föreningen 3 atomer vatten. Sålunda, 
om dichroit är Mn 2 Si+2ÄlS.i, så är aspasioliten en dichroit. 
hvari en del af Mn 2 Si är ersatt af det isomorfa MnSi + 3H, 
utan att detta, för isomorfiens skuld, beliöft ske i någon be¬ 
stämd kemisk proportion. 
De som sysselsatt sig med forskningar öfver mineraliers 
sammansättning, skola genast inse hvilket ljus som genom 
denna Hr Scheerers upptäckt uppgår öfver läran om mine¬ 
raliers sammansättning och af hvilken stor vigt denna upp¬ 
täckt är. 
Den skall utan tvifvel snart följas af upptäckter af flera 
andra anledningar till isomorfi af samma slag. Hr Scheerer 
har i denna väg redan gjort och genom anförda exempel 
besannat en, nemligen den, att en atom kopparoxid kan i 
kopparoxidens salter isomorfiskt ersättas af 2 atomer vatten. 
En ny väg är således öppnad, och det är omöjligt att förut¬ 
säga huru långt den skall leda. 
Euxenit. Hr Scheerer anför vidare, att det för några år 
sedan vid Jölster i norra delen af Bergenhus-amt funna mi¬ 
neral, kal ladt euxenit*), som efter hans analys ansetts vara 
tantalsyrad ytterjord och uranoxidul, och som der var högst 
sällsamt, nu blifvit funnet på ett annat ställe i trakten af 
Arendal, der det förekommer kristalliseradt, hvilket föranledt 
*) Årsberättelse i kemi och mineralogi, 1841, sid. (40. 
