72 
på en yla. Små krislalliniska korn af gråhvit Orthoklas, som 
genom sin (rögsmålthet och saknad af räffling tillräckligt do- 
cumenterar sig, finnas, fastän sparsamt, inströdda i den öfriga 
massan. 
Den grå gneissen från PFedewåg och den från Wcix- 
holm föra på samma sätt, såsom hufvudsaklig fältspatsarlad 
beståndsdel oligoklas, men uti denna, att jag så måsäga, bot¬ 
tenmassa af grå oligoklas-gneiss ligga större körtlar af Or¬ 
thoklas mer och mindre ymnigt inkastade, hos Wedewågs- 
gneissen af grå, hos Waxholms-gneissen deremot af rödlätt 
färg. Med denne sednare identisk är äfven en i närheten af 
Tanså bruk i Dalarne förekommande gneiss. 
Den grå gneissen från Mushon i Södertörn förer en¬ 
samt oligoklas; detsamma är äfven händelsen med den grå 
s. h. jern-gneissen från Jonsered i Westergöthland, hvilken 
sednare vexlar med röd jerngneiss, hvars fältspat deremot är 
Orthoklas. 
Bland öfrige oligoklasförande gneisser må nämnas den 
granat- och graphit-förande grå gneissen från de flesta stäl¬ 
len inom Södermanland (inclusive Södertörn), den grå gneis¬ 
sen från Upsalatrakten, den från Strand och Avesta i Dalarne 
och den från Gräsön utanför Öregrund, samt grå hornhlende- 
gneissen från Spillerboda i Roslagen, jemte flera andra. Dere¬ 
mot tyckes Orthoklas utgöra det fällspatsartade enrådande mi¬ 
neralet uti den granatförande grå gneissen från Wadsbro och 
Stensjö gästgifvaregårdar i Södermanland och den från N. 
Hel singland, likasom uti de grå gneisserna från Oroust och Re- 
stereds socken inom Bohus Län, hvilka alla föra en fältspat, 
som är oräffllad och trögsmält. 
På grund häraf anser jag det sannolikt, att de båda minera¬ 
lierna oligoklas och Orthoklas kunna efter omständigheterna ingå 
uti de grå gneissernas sammansättning, den ena den gången, 
den andra en annan, stundom båda på samma gång. Om 
någon bestämd lag för den enes eller andres uppträdande 
förefinnes, att deröfver nu yttra mig, vore visserligen förha- 
