74 
Den bergart, som blifvit kallad grani/it , och som i Elf- 
dalen bildar underlaget för porphyrerna, har den karakteren, 
att ega tvenne slags fältspaler, en af dels högröd, dels blek¬ 
röd *), och en annan af rent hvitgrå färg, båda kristallini- 
ska , fastän den röda dock har i en viss dager något tätt i 
sitt utseende. Den röda arten är en slags Orthoklas med en 
egentl. vigt af 2,5695 och trögsmält, den andra grå, som 
har en egentl. vigl af 2,633, smälter lätt till biåsfri kula och 
visar i vissa kristaller en tydlig strekning på ytan, är såle¬ 
des oligoklas. — En dylik bergart träffar man äfvenledes i 
norra delen af Jönköpings Län, fastän derstädes ej så utveck¬ 
lad som i Dalarne. 
Det fältspalsartade mineralet uti våra äldre graniter 
har, utom den kemiska analysen, äfven trögsmältheten och 
egentliga viglen ställt på orthoklasernas sida. Så t. ex. va¬ 
rierar den sednare hos de uti röda graniterna från Bredsjö s 
Fellingsbro, Gällö, Kolmården m. fl. förekommande och af 
Hr L. Svanberg analyserade orthoklaser mellan 2,56 och 2,57. 
— Den grå graniten från Solna Kyrka vid Stockholm förer 
äfven en fältspat, som enligt Hr Svanbergs analys är Ortho¬ 
klas. Dess trögsmälthet och egentl. vigt 2,569 stämma också 
dermed öfverens. Men om derföre all äldre grå granit all¬ 
deles saknar inblandning af oligoklas, derom vågar jag ännu 
ej med bestämdhet yttra mig. Jag tror mig dock hafva an¬ 
ledning att ana motsatsen. 
Af brist på material har jag visserligen ännu ej varit i 
tillfälle att i något särdeles antal af röda gneisser taga egentl. 
vigten på deras fältspatsartade mineral. Dock om trögsmälf- 
heten och frånvaron af den karakteristika strekningen ensam¬ 
ma få tala, så äro de visserligen Orthoklas. Att våra röda 
s. k. jern-gneisser föra denna fältspatsart, skulle jag vilja på¬ 
stå på grund af den funna egentl. vigten hos Trollhätte-gneis- 
sens fältspat, 2,578, och genom jemförelse med andra 1 i kar— 
*) Af denna varietet är den stora Rosendals-vasen förfärdigad. 
