Iu2 
= 3 2 . Öfverflyltar man nu denna niofaldiga E. tili D och 
repeterar operationen tre gånger, så får D en elektricitets™ 
mängd = 3 2 +3 2 -j-3 2 = 3 3 . Efter ytterligare tre öfverflyttnin- 
gar till B blifver dennas E. = 3 3 +3 3 +3 3 = 3 4 o. s. v. Man 
ser häraf, att när manipulationernas antal är 3 n, så blifver 
den slutligen öfverflyttade elektriciteten =3". 
Det är lätt att inse, att tre öfverflyttningar för om¬ 
bytet af condensator gifva det fördelaktigaste resultatet. Ty 
om man t. ex. fördelar 24 manipulationer i två öfverflytt¬ 
ningar under 12 ombyten, så erhålles E. = 2 12 = 4096; tre 
öfverflyttningar under 8 ombyten gifva E. = 3 8 = 6561 5 fyra öf¬ 
verflyttningar under 6 ombyten gifva E. = 4 6 = 4096. 
Det fördelaktigaste fördelningssätt af manipulationerna är 
likväl beroende af de condenserande ytornas närhet. För att 
inse detta, låtom oss antaga, att man vill fördela m mani¬ 
pulationer i x öfverflyttningar under y ombyten. Då är 
xy — rn . 
Är vidare a den ursprungliga elektricitetsmängden hos 
A, samt ytornas A och B närhet sådan, att den bundna 
oliknämniga E. hos B är — a* a (d. v. s. a = bindningsför- 
mågan emellan A och B) samt bindningsförmågan emellan 
C och Z? = /3 5 då blifver efter första öfverflyttningen den i 
C bundna E. — aß a, och efter x öfverflyttningar = xaßa. 
Efter x återflyttningar till A återkommer denna elektricitets¬ 
mängden x 2 a 2 ß 2 a, och efter y ombyten blifver den slutligen 
Öfverflyttade elektriciteten eller 
m 
E. = (aßx)X • a = (aßx') x • a. 
För att bekomma största effecten bör man göra 
O 
hvaraf erhålles 
3 
Nep. log (aßx') — 1 eller x — — 
ccß 
9 
Skulle man äfven taga a — ß , sä blifver vid fördel- 
0 r 10 
akligaste användandet x=3,4, eller när man tager del när¬ 
maste hela tal x—3 . 
