110 
uppkomma genom den varmare luffens uppstigande efter aero- 
sfatiska lagar, hvilka man dock ofla icke lyckas att riktigt 
iakttaga, hvarigenom värmningsanstalten icke gör den verkan 
den borde åstadkomma, så har Hoibring haft den lyckliga 
idéen, att, med elden i den eldstad som upphettar luften, sätta 
en liten ångmachin på l till £ hästkraft i verksamhet, som 
sätter en blåsmachin, t. ex. en flägt, i rörelse, hvarigenom 
luften drifves genom rören i ugnen och derifrån ut genom 
de kanaler, genom hvilka den vidare skall ledas till bestämda 
ställen, hvarigenom man är oberoende af det ofta misslyckade 
draget. 
Uppfinnaren, som är Horticulför använde inrättningen 
länge endast för att hålla värme och frisk luft i växthus; 
men den stora besparing i bränsle den medförde, föranledde 
sedan att försöka den till boningsrum; hvarpå han nu utta¬ 
git ett uteslutande privilegium. Man inrättar på flera ställen 
i Wien sådana caloriferer, hvarifrån luften drifves genom i 
jorden ledda, och med dåliga värmeledare omgifna rör, och 
hvarje hus får derur, mot afpassad afgift, sin varmluftkanal att 
fördela i sina rum. Furst Metternich låter vid sina bruk in¬ 
rätta dylika, der masugnen upphettar luftrören och ett sär¬ 
skilt biåsverk drifver den genom kanalen in i boningshusen 
och verkstäderna. 
Det kan icke bestridas, att denna värmningsmetod måste 
hafva stora fördelar och bidraga till beständigt frisk luft i 
rummen. Beräkningarna öfver vedbesparingen, grundade på 
de mindre fördelaktiga värmningsmetoder, som användas i 
Österrike, dit våra kakelugnar icke hunnit bana sig väg, ut¬ 
faller så att af veden besparas. 
Men man har också fallit på den tanken, att begagna 
samma idé om sommaren för luftens afkylande. Man låter 
biåsverket leda luften genom rör, som afkylas i jorden, i 
brunnar eller floder, och indrifver den sedan afkyld i rum¬ 
men. Denna åtgärd skall sannolikt ganska väl lyckas och 
göra hemlifvet behagligare under den hetaste årstiden. 
