28 + 
salpetersyra, så får man visserligen den åstundade föreningen 
af lignin med salpetersyra, men en del af salpetersyran sön¬ 
derdelas tillika, och om man, i stället att till syran sälta 
sågspånen i små qvantiteter isender och omröra väl, slår sy¬ 
ran pä sågspånen, så utvecklas vid deras ömsesidiga beröring 
qväfoxidgas med häftighet och massan tänder sig här och der, 
hvarvid beredningen icke lyckas. 
Då sågspånen småningom tillblandas, utvecklas väl min¬ 
dre qväfoxidgas, men syran färgas alltid af främmande äm¬ 
nen, som bildat sig på dess bekostnad och som upplösas deri. 
Den uttvältade och torkade sågspånen har det salpetersyrade 
lignins egenskap att ögonblickligt afbrinna, men lemnar kolig 
återstod af de inkrusterande ämnena. 
Då det af den både här och i andra länder redan för- 
värfvade erfarenheten, visat sig, att salpetersyradt lignin icke 
allenast gör krutets verkningar, utan, vid lika vigt, gör dem 
ända till dubbelt starkare, och företer fördelar, som krutet 
saknar, t. ex. att icke gifva rök och icke orena gevären, 
beggedera af stor vigt, särdeles för krigsbruk, så låter det 
förutse sig, att det torde komma att efter hand alldeles ut¬ 
tränga det vanliga krutets bruk. Det blir då, för dess be¬ 
redning i större skala, af vigt att kunna erhålla rent lignin 
till ett lägre pris än bomullens eller till och med blårens. 
Man skulle förmoda, alt då lignin utgör vedens hufvudbestånsdel, 
så borde detta icke vara svårt. Men att med kemiska medel 
utdraga ur veden, äfven i form af sågspån, de inkrusterande 
ämnen, som deri innehållas, har stora svårigheter, emedan 
dessa sä omslutas af vedcellernas väggar, att lösningsmedel ej 
åtkomma allt. Och just denna svårighet har vållat, att man 
först i sednare lider lyckats att få ett riktigt begrepp om 
den egentliga arten af vedens natur. 
Jag liar försökt att, i brist af annan för ögonblicket 
tillgänglig sågspån, för detta ändamål använda den spån af 
cederlräd, som fås hos tillverkare af så kallade blyertspennor 
och som äfven nyttjas i stället för skrifsand. Genom fortsatt 
