287 
Åtskilliga växter eller växters delar bilda sitt skelett 
icke af lignin, utan af ett annat, till sammansättningen med 
lignin visserligen likartadt, men till egenskaperna skiljaktigt 
ämne, som vi kalla stärkelseartad växtråd, amylin, till skill¬ 
nad från den vedartade, lignin. Sådana äro t. ex. lafarterna, 
Linnés Lichenes. För alt jemföra dessas användbarhet med 
ligninhaltiga växtämnen, har jag begagnat renmossa, Lichen 
rangiferinus (nu mera Cladonia rangiferina), hvarur jag först 
med en lösning af kali i alkohol, och sedan med vatten ut¬ 
dragit allt hvad som icke hörde till skelettet och detta har 
jag sedan behandlat med blandningen af svafvelsyra och rö¬ 
kande salpetersyra. Det prof jag här har tillfälle visa har 
alla egenskaper af xyloidin. Vid upphettning ger del en ha¬ 
stig och häftig förbränning, och lemnar sedan mycket oför- 
brändt kol, som länge fortfar att glimma. Det är salpeter- 
' syradt amylin, men icke salpetersyradt lignin, hvilka visa 
sig vara tvenne beslämdt skilda föreningar. 
Lignin består, efter Muldkrs och Baumhauers förnyade 
analyser, af C 24 H 42 0 21 . Denna sammansättning är nära lika 
med stärkelsens, och skulle, med 6 at. väte och 3 at. syre, 
d. ä. 3 at. vatten, mera, vara 2 at. stärkelse; men troligen 
skilja sig båda åt genom grundämnenas föreningssätt. 
Vid bildningen af dessa tvenne föreningar inträder sal¬ 
petersyran oförändrad i den organiska kroppen, och släpper 
dervid den vattenatom, hvarmed den förut var förenad, h v i I - 
ken af svafvelsyran upptages. Men det är högst sannolikt, 
man kan nästan taga för afgjordt, att ur sjelfva lignin utgår 
ett visst antal vattenatomer, i etl beslämdt förhållande till 
antalet af salpetersyreatomer som inträda, hvilket man i ke¬ 
mien kallar att vatten subslitueras af salpetersyra. Denna 
ersättning sker så jemt alt lignin fullkomligt behåller sill ut¬ 
seende och alla sina yttre egenskaper, bomulln är bomull, 
lintågan är lin eller blår, och sågspånen sågspån som förut, 
de förra kunna spinnas och väfvas, och ingen kan af de yltre 
egenskaperna gissa, alt väte och syre, i förhållande att bilda 
