ter uttvättades med vatten, hade sockret blifvit fullkomligt 
olösligt i vatten, samt tilltagit i vigt, hvarefter det, oak- 
tadt vid upphettning eller antändning ej exploderande med nå¬ 
gon våldsamhet, dock antände sig efter torkning vid en lägre 
temperatur samt, en gång antändt, fortfor att med starkare 
häftighet förglimma. Det visade sig deraf sannolikt, att sock¬ 
ret afgifvit vissa atomer af väte och syre, i förhållande att 
bilda vatten, hvarefter det så nybildade ämnet ingått förening 
med salpetersyran. Dervid bildas ej något xyloidin, åtmin¬ 
stone förhåller sig den så bildade föreningen helt olika emot 
såväl den xyloidin, som blifvit beredd antingen genom ren 
salpetersyra, eller genom en blandnings af salpetersyra och 
svafvelsyra inverkan på stärkelse. Föreningen, som väl är 
olöslig i vatten, utfaller som ett gelée, och intorkar efter tvätt¬ 
ning högst långsamt till en halftgenomskinlig, glaslik massa, 
hvilken i början luktar af salpetersvrlighet då den torkas vid 
lindrig värme, men efter någon tid, och sedan den genom 
pulverisering blifvit fint fördelad, upphör att lukta deraf. Den 
har nu något afgifvit i vigt, men behåller ändock fullkomligt 
sin förmåga att förglimma. 
Liksom rörsockret förhåller sig äfven gummi arabicum ; 
men den salpetersyrade föreningen synes här vara af en skilj¬ 
aktig natur emot sockrets, emedan den vid torkning sönder¬ 
faller till ett ogenomskinligt pulver. Yigtstillökningen för gum¬ 
mi utgör omkring 69 procent af gummits vigt då det be¬ 
handlas med salpetersvafvelsyra. Vid utsättning för luften 
i flera dagar aftager dess vigt något, hvarefter den dock ef¬ 
ter en tid blir konstant, sedan den likväl ej afgifvit mera, än 
att vigtstillökningen ännu är omkring 56 procent. 
Att på grund af dessa försök, hvilka blott angifva vigts¬ 
tillökningen, fastställa någon sammansättningsformel torde vara 
alltför tidigt, innan analytiska försök afgjort föreningens art, 
så mycket mera, som sannolikt flera föreningar existera emel¬ 
lan de olika radikalerna och qväfvets oxidationsgrader, hvilka 
sednare, efter all anledning, utgöras af dels salpetersyrade 
föreningar, dels af dubbelföreningar af salpetersyra med sal- 
