då dels i blad, dels i koncentriska knippen, som äfven i 
amorft tillstånd, fyllande springor af j till 1 lineas tjocklek. 
Stundom liknar det mycket Wawelliten uti dess habitus. Mi¬ 
neralet är ganska löst, har talkens sammanhang; till färgen 
är det grönt, men af flera nyancer; glansen är dels fettglän- 
sande; dels sidenglänsande. Egentliga vigten på det vid+100° 
C. torkade mineralet är = £. 77 . 
Vid analys af tvenne varieteter af detta mineral: 1:o af 
en ljusare färg och 2:o af en mera mörk färg, har dess sam™ 
mansättning efter torkning vid +100° C. befunnits vara: 
1 2 
kiselsyra . . . 
52.28 
syrehalt 27.15 
47.35 syrehalt 24.58 
lerjord .... 
7.33 
— 3.42 
1 0.27 — 
4.80 
talkjord .... 
31.24 
— 4 2.43 
24.73 — 
9.84 
jernoxidul . . . 
3.79 
— 0.84 
7.92 
1.76 
manganoxidul . 
0.89 
— 0.2O 
2.64 — 
0.59 
talkjord . . . . 
0.28 
— 0.08 
— — 
— 
vatten .... 
4.04 
— 3.59 
6.28 — 
5.58 
99.85. 
99.19. 
Dessa syreförhållanden instämma temligen nära med 
••• ••• • m 
Si Al R B 
uti 1:sta analysen ...... 8 : 4 : 4 : 4 
uti 2:dra analysen.5:1 : 24-: I 4 
hvaraf visar sig, att man efter äldre beräkningsgrunder för 
uppgörande af sammansättningsformler för mineralier, ej får 
någon formel, som uttrycker och under sig subsumerar de 
båda analyserna. Använder man deremot ideen om polymer- 
isomorpha kroppar, samt antager lerjorden såsom substituerande 
kiselsyran, äfvensom vattnet såsom substituerande basen, så 
få vi syrehalterna i de båda analyserna att vara 
(Si) (R) 
uti 4 ssta analysen ....... 29.43 : 44.75 
uti 2:dra analysen ....... 27.78 : 14.05 
hvaraf följer en formel för Ncolithen = (R) 3 (S) ? 
och hvaraf vidare visar sig, att Ncolithen är en talk hvaruti 
