103 
tviflade, blef likväl snart bekräftad genom ett formligt till— 
kännagifvande i Schumachers Astronomische Nachrichten. Efter 
erhållandet af denna bekräftelse var det för sent, att, genom 
omtryckning af några blad, införa detta nya namn i kalen¬ 
dern; men vi tillstå, att vi, äfven om det icke varit försent, 
svårligen hade beslutat oss till namnets förändrande. Vi för¬ 
klara deremot öppet, att det sednare namnet icke synes oss 
väl valdt, och vi äro öfvertygade, att vetenskapens historia 
skall i framtiden fälla utslaget till förmån för det första nam¬ 
net, eller möjligtvis för ett annat dermed analogt i den hän¬ 
delse några giltiga skäl mot namnet Neptunus skulle före¬ 
komma. 
Till denna öfvertygelse anse vi oss berättigade af föl¬ 
jande grunder: 
4) Namnet Neptunus har först blifvit uttaladt af Bureau 
des longitudes och till följe deraf antaget af flere astronomer. 
Vi anse detta förklarande af en korporation, som är samman¬ 
satt af Frankrikes utmärktaste geometrer och astronomer, ut¬ 
trycka den åsigt, som delas af pluraliteten bland dessa lärde, 
och vi tro denna åsigt ega större vigt än en enskilt, om än 
högt berömd mans afvikande mening. 
2) Om vi än icke kunna förneka upptäckarens rättighet 
att föreslå ett namn, eller ett sådant förslags anspråk på be¬ 
hörigt afseende, så lärer oss dock historien, att det af upp¬ 
täckaren föreslagna namnet icke alltid gjort sig fortfarande 
gällande. Herschel kallade den af honom upptäckta planeten, 
af tacksamhet mot sin konungslige beskyddare, Georgium Si¬ 
dus eller Georgian. Denna benämning har dock i allmänhet 
blifvit utbytt mot det af Bode föreslagna namnet Uranus, och 
fastän Georgian ännu förekommer i Nautical Almanac, så 
brukar dock till och med Sir John Herschel, upptäckarens 
son, alltid i sina skrifter namnet Uranus. 
3) Det har äfven förr inträffat, att planet-upptäckare af- 
stått rättigheten att föreslå namn och öfverlemnat den åt an¬ 
nan person. Då Olbers upptäckte sin andra planet, uppfor- 
