— 1 27 — 
Kol .... . 74.193 
Väte .... 11.418 
Syre .... 14.389 
100. ooo 
hvaremot den, efter formeln C 36 H 33 0 9 beräknade blifver 
Kol. 74.784 
Väte . . . . 11.389 
Syre .... 13.827 
1 00 . 000 . 
Den beräknade vattenfria ricinoljsyrans atomvigt blifver 
således 3616.2, afvikande väl något från det direkt bestämda 
talet, men dock ej med större qvantitet än hvad som ofta 
inträffar med föreningar hvilka bafva en högre atomvigt samt 
ej differerande derifrån mera än 0.36 af en procent. 
Den ricinoljsyrade barytens lättlöslighet uti varm samt 
svårlöslighet uti kall alkohol är särdeles passande för att skilja 
denna syra ifrån de andra syrorna, hvilka samtidigt erhållas 
vid ricinoljans saponifikation, emedan detta salt löses till blott 
^ procent uti kall alkohol af 95 procents styrka och kristal¬ 
liserar dervid uti bladiga kristaller. Använder man en oren 
(eller af luften metamorphoserad) syras barytsalt till rening 
med alkohol, så stadnar dervid mycket upplöst uti den kalla 
alkoholen. För öfrigt tyckes såväl denna syra för sig sjelf, 
som äfven dess i alkohol lösta salter, undergå metamorphoser 
vid luftens tillträde, hvarigenom andra syror bildas — en 
omständighet, hvilken för större delen feta syror är vanlig då 
de en längre tid isynnerhet i flytande tillstånd afficieras af 
syre, men som särdeles gifver sig tillkänna för oljsyran, hvil¬ 
ken till sin rätta sammansättning ej varit känd förr än Gott- 
lieb på ett så vackert sätt utredde detta förhållande. 
Kalk- och blysalterna äro äfvenledes ganska lättlösta uti 
varm alkohol, men det sednares löslighet uti köld är föga 
skiljaktig från dess löslighet i värme, hvilket väl ej är hän¬ 
delsen till samma grad med kalksaltet, dock är äfven detta 
vida mindre tjenligt än barytsaltet för syrans renande. 
