244 
dermera på större djup blifvit allt hårdare, så att arbetet 
derigenom betydligen försvårats. Behandlas denna guldförande 
trachyt i det indianska vaskfatet, så träffas bland de tyngre 
sandpartiklarne, svarta granater, några få qvartz- ooh augit- 
krvstaller, partiklar af magnetisk jernsand, delar af svafvelkis 
samt titanjern. hvarjemte ett sandlikt ämne af betydlig tyngd, 
i små krvstaller af ljusröd, något blek färg, utgör jemte ti- 
tanjernet de tyngsta och besvärligaste följeslagare guldet här- 
städes äger. Guldkornen äro af irregulier form, med ojemna 
något porösa ytor och högst vägande några få gran, större 
delen likväl i mycket små partiklar. Guldhalten är 14,1 
karat. Titanjernet är här äfven guldhaitigt. 
På några få punkter träffar man guld äfven insprängdt 
uti små lager af en skiffrig sötvattensqvartz, åtföljde af nå¬ 
gon jernhaltig lera, mer och mindre hård, mägtigheten icke 
öfverstigande fvra fot. Dessa lager föra stundom instänkt 
svafvelkis och det är i denna, som guldet förekommer. La¬ 
grens lutning varierar från \ 0°—45°, någon gång förändras de¬ 
ras läge till nästan lodrätt, och oftast hvila dessa lager på 
någon äldre dekomponerad bildning. Det enda lager, som va¬ 
rit af någon betydenhet och värde, är det som träffas något 
högre upp än platån af floden Rio Negro, der den rikaste 
malmen lemnat något mera än ett uns guld per qvintal. 
Guldförande gångar af svafvelkis träffas ej inom denna 
provins, men i den närgränsande med namnet »Valle de Cau- 
ca», ser man sådane af ända till 4 fots mägtighet, genom¬ 
skärande den der rådande syenitporphyrn. Dessa gångar äro 
mycket producerande i material, men icke så med afseende 
på guldhalten, ty en qvintal lärer icke lemna öfver •§ lod 
guld af 14,7 karat. 
Rörande arbetssättet vid tillgodogörandet af de antedilu- 
vianska guldhaltiga bildningarne anföres, att vid de guldverk, 
der svafvelkisen och titanjernet icke förekomma till betydlig 
mängd, sker tillgodogörandet medelst förnyad pulverisering och 
vaskning, hvarvid det indianska vaskfatet alltid visar sig så- 
