46 
Enden af de øverste Føleres Skafts første Led ; derimod meget 
tykt, næsten lige saa bredt som langt, med særdeles kort, 
tynd (altsaa tydeligt afsat) Stilk. Øieæblet udfyldes næsten 
ganske af Pigmentmassen (tab. II, fig. 6, a). 
Kindbakken (tab. II, fig. 6, c) har en ikke ubetydelig 
Størrelse, og er, ligesom hos Slægten Mysis, forsynet med 
en endnu meget større Palpe (Kindbakkens Længde for- 
holder sig til Palpens som 2 til 3). Kindbakkens forreste- 
inderste Hjorne udsender to stærke Hornspidser, af hvilke 
den ene deler sig i fire Smaatænder; og lidt længer tilbage 
vise sig tre (maaskee flere) stærke, simple Torne (uden Børster 
eller Sidetorne), og atter bag disse fremtræder en hornfarvet 
Tyggeknude. Palpen treleddet. Leddenes Forhold l + 12-{- 8. 
Andet Led meget tykt, pølsedannet, paa den indre Side med 
fire vidtspredte Børster. Tredie Led er tyndt, af lige Tykkelse 
i næsten hele Længden, i Enden lidt tilspidset og svagt ind- 
bøiet; paa den ydre Side først (o: nærmest Roden) væbnet 
med fem eller flere temmelig lange tætstillede Saugbørster, 
dernæst med ni temmelig vidtstillede smaa Torne, hvilke i 
Enden ere ligesom kostedannede eller forsynede med over- 
maade smaa Bibørster. Enden af Leddet er saa tæt besat 
med korte Saugbørster, at de gjøre det vanskeligt, at erkjende 
dets Form. 
Første Kjæbepar (tab. II, tig. 6, d) bestaaer af to 
smaa Plader, af hvilke den forreste, som er lidt større end 
den bageste, har Enderanden tæt optaget af sex stærke Torne. 
Paa den bageste har jeg kun iagttaget fire Torne, som sidde 
noget adskilte fra hverandre, men i Længde og øvrige Be- 
skaffenhed omtrent stemme med de paa forreste Plade 
anbragte. 
Andet Kjæbepar (tab. II, fig. 6, e)* viser, foruden to 
Kjæbeplader, en stærk, toleddet Palpe. Kjæbep laderne s 
Enderand indtages hver af sex Torne. Palpen, som er om- 
trent dobbelt saa lang som Kjæbepladerne, udmærker sig ved 
Størrelsen af sit forste Led, som neppe staaer i Længde til- 
bage for andet; dette er meget rigeligt tornevæbnet paa den 
indre Rand og i Enden, sparsommere derimod paa den ydre Rand. 
