54 
legemerne indtagne Deel af Oiekuglen udgjør noget mindre 
end dennes Halvdeel. 
De øverste Følere, hvis Længde omtrent beløber sig 
til g af Totallængden, have, i Almindelighed talt, Form som 
hos Mysis. Men det noget plumpe og lidt kølledannede 
Skaft (tab. II, tig. 7, b), hvis Længde indeholdes mellem 
7 og 8 Gange i Totallængden, udmærker sig ved Leddenes 
tætte Forening og uregelmæssigt boiede Enderand (hvad de 
to første angaaer), hvorved det bliver vanskeligt at adskille 
dem, og at bestemme deres indbyrdes Længdeforhold: dette kan 
imidlertid ansættes omtrent 9-1-24" 11 ')• Sidste Led over- 
gaaer altsaa de foregaaende i Længde: fra dets Enderand 
udgaaer foruden de to Svøber, mellem disse en Plade, som 
er af temmelig Brede, i Enden stumpt afrundet, samt langs 
den indre Rand tæt væbnet med omtrent en Snees temmelig 
lange og stærke Børster. Om dette er et for begge Kjøn 
regelmæssigt Forhold, eller, som hos Slægten Mysis, kun 
betegner Hannerne, kan jeg ikke afgjore; men jeg holder dog 
det sidste ror overveiende rimeligt, ligesom hos Cynthia. 
Svøberne have omtrent lige Førlighed, ere begge deelte i 
et stort Antal meget fine Led, samt paa den indre Side 
væbnede med overordentligt fine Børster. 
De nederste Følere (tab. II, rig. 7, c), hvis Længde 
nærmer sig til Lighed med Dyrets Totallæimde, besidde vel 
et bladdannet Vedhæng, skjøndt dette dog ikke er 
langt fra at blive rudimentært, da det ikke har Halv- 
delen af Skaftets Længde. Af Form er det pladedannet, 
omvendt ægdannet, i Enden altsaa bredt afrundet, væbnet 
langs den indre Rand og Enderanden med forholdsviis meget 
lange Fjerborster (længer end selve Pladen), og forsynet med en 
særdeles lille Torn paa det ydre Hjorne. Skaftets andet 
Led er paa den indre Side væbnet med en meget stor, saug- 
takket Torn; dets sidste Led er meget kort, og indeholdes 
omtrent fem Gange i det næstsidstes Længde. 
' ) Dette gjælder dog kun den ene Side. Maaler man Leddene 
lang-s den anden, faaer man omtrent Forholdet 7 + 5-1-8. 
