91 
skeligt for Humlen at naae med Benene, og deels kravlede 
de ligesaa hurtigt op som de bleve strøgne ned. Saaledes 
som Reaumur og Lepeletier anføre, følge disse Mider ud med 
Humlen paa dens Udflugt og vende tilbage med den. De 
unge Dronninger ere i Udseende lidet forskjellige fra den 
gamle. Hos denne er Brystskjoldet blankt, rimeligviis fordi 
Haarene under dens Bevægelser i Reden efterhaandeu afslides, 
saa at kun en Krands, ligesom ved Tonsuren, bliver tilbage 
rundt om Brystskjoldet; hos de unge Dronninger derimod er 
dette tæt besat med Haar. Størrelsen er hos de unge lidt 
mindre, hvilket upaatvivlelig hidrører fra, at Æggestokkene 
endnu ikke ere traadte i Virksomhed, idetmindste er dette 
Tilfældet med Bidronningerne , idet de unge , ubefrugtede 
Hunner, og de, der have indstillet Æglægningen, ikke ere saa 
store som de Dronninger, der daglig lægge Æg. 
Der var en stor Mængde Celler til vordende Dronninger, 
men jeg fik ikke Leilighed til at oppebie deres Fødsel, da 
jeg den 28de August maatte forlade Reden; ved den Tid 
var, som ovenfor berørt, de Nympher, som skrev sig fra Æg, 
lagte 1ste August af den gamle Dronning, endnu ikke farvede, 
Øinene undtagne. 
Hamlernes Maade at værge sig er paa Grund af det til- 
syneladende aldeles Hensigtsløse deri høist komisk. Pirrer 
man ved dem, stikke de ufravigelig et af de mellemste Been 
næsten lodret og ligesom afværgende i Veiret; ved endnu 
stærkere Foruroligelse begge de mellemste Been, saa at det 
seer ud, som om de vare vredne af Led; gjør man dem endnu 
yderligere Uleilighed, lægge de sig halvt paa Siden og strække 
helst det mellemste, men undertiden ogsaa alle Benene paa 
den ene Side, ud som Værge, og tilsidst lægge de sig endog 
paa Ryggen. Jeg har aldrig seet dem vise Braadden si mi 
Trudsel, derimod spærrede de stadigt Kindbakkerne fra hin- 
anden, og bede ogsaa, naar man stak Noget til dem. Sam- 
tidig give de ofte den samme særegne Lyd fra sig, som naar 
man stoder til Reden, især er Dronningen tilbøielig hertil. 
løvriet ere de høist fredsommelige og stikke vistnok næsten 
