110 
2. 
Med Hensyn til Rygkarret skal jeg indskrænke mig til 
at berøre et Par Forhold, nden at dog min Taushed om de 
øvrige maa betragtes som en Stadfæstelse fra min Side paa 
Schr. v. d. K.'s Fremstilling. 
Schr. v. d. K. siger (S. 59; tab. VII), at der fra Si- 
derne af Rygkarret udgaaer tre Par aabne Rør (1. 1. 1. 1. 1. 1.), 
som Blodet strømmer igjennem for at komme til Fidtlegemet. 
Det vilde allerede i og for sig være besynderligt, om der hos 
et Insekt fra Siden af Rygkarret skulde udgaae Aorter, men 
dertil kommer, at jeg bestemt maa nægte Tilstedeværelsen al 
tilsvarende Aabninger paa Rygkarret. Rørene have vel i 
deres brede, mod Rygkarret vendte Deel en Lysning, som 
dog ofte findes meer eller mindre opfyldt af Celler med tyde- 
lige Kjerner, men denne bliver snart mindre og mindre, ind- 
til den aldeles ophører. Disse saakaldte Grene (rameaux) 
anseer jeg kun for at være Sener; de svare til de tre andre 
Par Sener, som findes ved Rygkarrets Bagende (tab. VII. 
h. h'. k. i. i y . k), og som opstaae der ved en Sammen- 
smeltning af det Senenet, der paa dette Sted omgiver Ryg- 
karret og tjener til Befæstelse for de indstrøede •Muskellag. 
Schr. v. d. K. antager dernæst (S. 60; tab. VI. fig. 3. 
k. k. k. og tab. VII b'), at der langs Rygkarret findes nogle 
særegne, ham gaadefulde Organer af en perJesnoragtig Form 
og med et klart, kornet Indhold, som maaskee kunde tjene 
til en Forbindelse mellem Rygkarret og Fidtlegemet. Disse 
»vaisseaux« anseer jeg dog ikke for andet end det Cellelag, 
som man saa ofte (f. Ex. hos Formica og Forficula) finder 
Rygkarret omgivet med, og som foruden ved sin gule, meer 
eller mindre rødagtige Farve udmærker sig ved tydelige 
Celler og Kjerner, ofte med Spor til fortvarende Celledan- 
nelse, løvrigt troer jeg, at de enkelte Udvidelser, det vil 
sige Cellerne, ligesaa lidt som Fidtlegemets Celler staae ind- 
byrdes i nogen Forbindelse. 
3. 
Det er naturligt, at et Dyr, der lever paa et for Aande- 
drættet saa særeget Sted som Hestebremsens Larve, maa 
