150 
er næsten nogent, uden fremtrædende Skulptur, og uden Net- 
ridsning i Bunden, deres Fane mest rødguul, ofte med større 
brune eller sorte Aftegn, og hyppigt overgydt med et skiltende 
staalblaat Skær. Mandiblerne ere skarpe, og træde usæd- 
vanlig langt frem foran Overlæben. Saavidt man kj ender 
deres Levemaade, færdes de alle paa fugtig Bund. Disse 
Harpaliner sammenfatter jeg til en, som jeg mener, i alle 
Henseender iøinefaldende naturlig Gruppe: Stenolophini. 
Sydeuropa eier en Form af dem, som er omdannet til 
at grave Gange i Jorden, nemlig Daptus Fisch. Her er 
Hovedet tykt, Pandens Hjørner springe tandformigt frem over 
Antennernes Rod, Kinderne ere udvidede nedefter, og have 
en let bulet Rende for Antenneskaftet, fra hvilket Svøben er 
indrettet til at knækkes tilbage, saa at den under Gravningen 
bekvemt kan lægges op langs Kroppens Sider; Forbryststykket 
er kraftigt afsat, og en Kam af Gravetorne strækker sig op 
ad Forbenenes ydre Rand. 
Ogsaa Indien har en gravende Stenolophin-Slægt, nemlig 
Batoseelis Dej; men Hovedet er her ikke saa tykt, og 
Forbenene ere indrettede paa en anden Maade til Grave- 
arbeidet, nemlig med faa :>tore Tænder. Nordamerika har 
ligeledes en eiendommelig Slægt af denne Gruppe, bekjendt 
som Agonoderus Dej. Hos disse Slægter have Kjæberne 
aldeles den samme karakteristiske Bygning som hos Steno- 
lophus, kun er Palpestykkets Top afrundet hos Batoseelis. 
Blandt vore indenlandske Stenolophiner udsondrer St. 
consputus sig ved den mærkelige Tunge, jeg har fremstillet 
i Danm. Eleuth., og stiller sig ved denne og andre gode 
Karakterer som Type for en egen Slægt, Balius n., af hvilken 
det Kongl. Museum tillige besidder en meget nærstaaende 
Art fra Bengalen. Ogsaa Daptus har en afvigende Tunge, 
der med sine udvidede Sidefløie rager frem foran Enden af 
Bitungerne, og bærer en Deel kraftige Børster paa Oversiden 
henimod Spidsen. 
Hos vore øvrige Harpaliner, med den sædvanlige Kjæbe- 
bygning, er Hudskelettet, ganske uafhængigt af hvad Slags 
Beklajdning eller Skulptur, der ellers kan forekomme paa det, 
I 
