241 
Side, kun med en lille tilspidset Flig mod Hoire; Galdeblære viste 
sio- ikke. Milten, som ligger nær Portnerdelens Forening med 
Tarmens Blindtarmdeel , er lille, langstrakt, af noget uregelmæssig 
Form, bruun. Nyrerne begynde tæt op mod Hjerneskallens bageste 
Deel. danne forst to kolledannede, vidtadskilte (ved det store til 
Gjællerne hørende Muskelparti) Masser, forene sig dernæst til et tem- 
melig bredt , til Rygradens Underflade heftet Baand , stige derpaa 
ned langs Bughulens bageste Væg til Bugfladen og fremsende ende- 
lig et kort, vidt Urinror. 
Rogn sækkene store (2" lange, 1" brede), dobbelte eller 
deelte i hele Længden, langstrakt sækdannede, noget sammentryk- 
kede; jeg fandt dem fyldte med et stort Antal (vistnok flere Tu- 
sinde) fuldt udviklede Rognkorn , næsten af Størrelse som Senneps- 
korn. 
Mellemkjæbebenene ere lange (Sidegrenenes Længde om- 
trent 1"), tynde, tilspidsede; den opstigende Deel har Sidegrenens 
halve Længde og deler sig i to Plader, af hvilke den inderste 
længste er sammentrykket, tilspidset i Enden, den yderste flad- 
trykket, udvidende sig mod Enden. O verkj æ bebenet er stort 
(over \" langt), af stærk Bygning, krummet og af uregelmæssig 
Form, foroven udvidet med stærkt betegnede Artikulations-Flader og 
Gruber, forneden aarebladagtigt med et skraat , halvmaanedannet 
Udsnit i Enden. Underkjæben er langstrakt (15"' lang), men 
af temmelig tynd og svag Bygning-, paa Midten forneden med en 
temmelig stor, spids Knude; dens forreste Deel eller Tanddelen har 
tre store Slimgruber langs den nederste Rand , Leddelen to paa 
Midten af dens ydre Side. Oie benene vise den for Lipariserne 
karakteristiske Form, idet de tre Underoiebeen forene sig til et Slags 
lige Stok, der strækker sig fra Overkjæbebenet til Forgjællelaagets 
bageste Rand; Længden af denne Stok næsten 21'" ; fortil gjennem- 
bores den af en Slimkanal , som indtager mere end dens halve 
Længde og aabner sig gjennem fem store Gruber. Bagtil begrænd- 
ses Oiehulen af en langstrakt og smal Oieknogle ; ovenover Oiehulen 
ere et Par skælagtige Smaaplader anbragte. Forgj ællelaage t 
har snarere Vinkelform end Halvmaaneform ; Vinkelens nederste 
eller horizontale Been viser et Par store Slimgruber. Gjællelaags- 
stykket er i særdeles ringe Grad udviklet, sammenlignet med 
Forojnellelaaget, som dog kun har middelaiaadig Størrelse ; det er 
stavdannet . tyndt og noget trindt, lidt krummet, med et Par 
Længdefurer paa Underfladen. Un dergj ællelaaget, som omtrent 
danner en ret Vinkel med Gjællelaagsstykket, staaer kun lidet til- 
bage for dette i Længde , men er af hudagtig Tyndhed , bredere i 
den frie Ende, lidt sabeldannet. Mellemgj ællelaaget, af over- 
ordentlig Længde (mere end \\") og Tyndhed, meget ligt en Gjælle- 
straale. sabelagtigt krummet, bagtil tyndere og spidsere, indtager 
næsten hele Hovedets Længde. Hjerneskallen, som kun har 
