253 
egen Art og foreslaaer at betegne den med Opdagerens Navn. 
Dernæst maa jeg bemærke, at de to Arter Liparis gelatinosa 
Reinhardt et Palassii ved saa vigtige organiske Eiendommeligheder 
(den ubetydeligt udviklede Sugeskive, Gatborets Fremrykning mod 
Snudespidsen, men betydelige Fjernelse fra Gatbortinnen, den 
deraf betingede Forandring i Indvoldenes Leie og Form o.s.v.) 
afsondre sig fra Slægtens øvrige Arter, at de gjore Opstillin- 
gen af en ny Slægtsgruppe nødvendig. Maaskee kunde denne 
ikke upassende føre Navnet Careproctus. Jeg bar iøvrigt ikke 
for Tiden det tilstrækkelige Materiale til en tilbørlig Karak- 
teristik af denne nye Slægt; især savnes jo kamtschadalske 
Exemplarer til Sammenligning, eller i al Fald en ny Beskri- 
velse af saadanne, affattet med et rigere og bedre Materiale, 
end det, Pallas havde til sin Disposition. Men istedetfor en 
Karakteristik vil jeg, rigtignok efter 'et fortvivlet slet Exem- 
plar, meddele en Beskrivelse af endeel af Formforboldene, 
saavel ydre som indre, hvorved, som jeg haaber, begge mine 
Antagelser, baade af en ny Slægt og af to distincte Arter, 
ville finde Understøttelse. 
Tænderne paa Mellemkjæbebeen og- Underkjæbe ere simple 
(uden Flige) , spidse , lidt krumme eller krogdannede. Hvorvel de 
kunne siges at danne et , dog meget smalt , Baand , og uagtet der 
kan opdages Spor af en Anordning i smaa Tverrækker , sees dog 
egentlig kun een Kække ret udviklede Tænder, medens de ovrige 
ere meget smaa, stumpe og have Udseende af at være afslidte og 
traadte ud af Tjeneste. Tænder paa Plougskærbeen eller Ganebeen 
har jeg ikke fundet (hvad Pallas mener med : arcus palati asper ad 
labium, er mig ikke klart). Derimod ere Svælgbenene væbnede 
med vel udviklede Tandkarder. Disse vise sig i Overkjæben af 
noget triangulær Form , meget større end i Underkjæhen , hvor For- 
men er meget langstrakt og smal ; Tænderne ere spidse, for en stor 
Deel tilbagekrummede , tildeels lige , storst indefter eller mod Svæl- 
gets Middellinie. Ogsaa paa Gjællebuernes Mundknuder fin- 
des virkelige Tænder i smaa, tætstillede Knipper. Tungen er stor 
og stærkt udviklet (ligesom overhovedet, medens Hjerneskallen er 
paafaldende lille, alle til Ansigtsdelen henhorende Partier forholds- 
viis ere store, hvorved Hovedets Hoide betinges). Gjællestraa- 
lerne ere sex i Tallet (at Pallas har talt syv, beroer rimeligviis 
blot derpaa, at han har anseet Mellemgjællelaaget for en Gjælle- 
straale) ; de ere meget lange, tynde, næsten børsteagtige , indbyrdes 
