273 
Bynes, talrigere. Ved Portneren ere tre smaa Blindtarme an- 
bragte, af hvilke den mellemste - forreste synes at staae lidt tilbage 
for de to andre i Storrelse. Tarmen er rettet lige bagud, indtil 
den omtrent har naaet | af Bughulens Længde , derpaa gjør den 
en kort Boining fremad til henimod Mavens bageste Væg, hvor den 
atter boier sig, for i lige Retning at fuldfore sit Lob. Den uregel- 
mæssigt kantede Milt ligger tæt bag Maven. Længden af den 
udstrakte Tarmekanal lige fra Spiserorets Indtrædelse i Bughulen er 
omtrent lig med den halve Totallængde eller lidt mindre. Hos flere 
Hunner har jeg kun fundet een langstrakt, polsedannet Rognsæk, 
liggende tæt under Nyremassen langs Bughulens Middellinie og ikke 
indtagende Halvdelen af Bughulens Længde. Hos en Han fandt jeg 
ligeledes kun een Testikel af smal Baandform. 
Om Knoglebygningen i Almindelighed kan siges, at den, 
naar Hensyn tages til Fiskens ringe Storrelse, er stærk og vel ud- 
viklet; enkelte Undtagelser udhæves i det Folgende. Mellem- 
kjæbebenets Mundgren ikke indtagende hele Mundens Overrand, 
stærkt tilspidset mod Siderne; Pandegrenen endnu langt kortere, men 
tyk. Overkjæbebenene ere ikke ubetydeligt længere end Mellem- 
kjæbebenene, af langstrakt og noget tynd Form, dog lidt aareblad- 
agtigt udvidet i den bageste Ende. Underkjæbens Grene store, 
stærke, hoie, med Spor til Slimgruber. Oiebenene ere meget 
svagt udviklede, og jeg kan intet nærmere meddele om dem. For- 
gjællelaaget kan nærmest kaldes halvmaanedannet , dog ufuld- 
komment: den lodrette Green er lang, den bageste lodrette meget 
kort-, men bred. Gjællelaag s stykket er temmelig lille, trian- 
gulært, af bladagtig Tyndhed og glasagtig Gjennemsigtighed , meget 
noie forenet med det ligeledes tynde og gjennemsigtige , men usæd- 
vanligt brede og store Undergjællelaag. der forlænger sig langt bag 
Gjællelaagsstykket og danner Gjællelaagets oven omtalte Spids. 
Forgjællelaaget langstrakt og smalt eller baanddannet, fortil 
lidt aftagende, af solidere Bygning end de to sidst omtalte Knogler, 
forsynet med en lang Slimkanal. Hjerneskallen er mellem Oie- 
hulerne særdeles smal , baand - eller snordannet ; dens bageste Deel 
eller den egentlige Hjerneskal danner en forholdsviis lille, men stærk 
Kasse af triangulært Omrids med noget hvælvet og temmelig glat 
Overflade uden tydeligt Spor til Crista occipitalis. 
Rygraden bestaaer af 69 Hvirvler, nemlig 27 Bughvirvler og 
42 Halehvirvler; den sidste Halehvirvel viser en temmelig kraftig 
Fd vikling og fremstiller en triangulær Plade. Ribbenene frem- 
træde allerede paa den anden Bughvirvel; de ere meget fine og til- 
lige meget korte, og kunne saaledes kun i ringe Udstrækning tjene 
til Beskyttelse for Bughulen, saameget mere som de have en meget 
skraa Stilling forfra bagtil. De op - og nedstigende Tornefortsæt- 
telser af Rygradens Hvirvler ere kun smaa, men de lodrette Fin- 
