285 
ogsaa den sjette , ved en saa ringe Udvikling af Bindehuden , at de 
mere eller mindre synes frie. Den største Høide opnaae Straalerne 
omtrent med den 36te eller 37te , og denne udgjor omtrent Halv- 
delen af Kroppens største Hoide ; derpaa aftage de gradeviis , dog 
gaaledes , at Finnens sidste Straaler have en meget betydeligere 
Hoide end de første; Bindehuden er meget tynd, glasklar, uden 
Pletter, hvad ligeledes hos Brystfinnerne er Tilfældet. Bugfin- 
nerne, som findes anbragte tæt sammen paa Bugiladen omtrent i 
Linie med Brystfinnernes Rod eller lidt foran disse , have en lang- 
strakt, smal, noget tilspidset Form, uden dog at være traadagtige; 
deres Længde indeholdes næsten 22 Gange i Totallængden , og de 
naae ikke ganske Brystfinnernes halve Længde (ligesaa lidt »om 
den halve Længde af Halefinnen) ; de dannes af tre Straaler , en 
Pigstraale og to længere blode Straaler, som ere dybt kløftede. 
Paa Grund af denne dybe Kloftning lige til Roden kan man let 
forledes til at antage fire leddede Straaler istedetfor to, men den 
anatomiske Undersøgelse giver ikke en saadan Antagelse Medhold. 
Gatborets Afstand fra Snudespidsen udgjør lidt mere end ^ af 
Totallængden ; det er temmelig stort, og dets bageste Rand udsender 
en lille Hududvikling, som dog ikke er papilagtig, men snarere 
pladeagtig ', derimod viser den tæt bag Gatboret fremtrædende, tem- 
melig store Generationsaabning, paa hver Side en lille spids 
Papille. Gat bor finnens Længdestrækning udgjor lidt mere end 
den halve Totallængde , og den forholder sig til Halefinnen omtrent 
ligesom Rygfinnen, men deri er den meget forskjellig fra Rygfinnen, 
at kun dens første Straale er en Pigstraale, alle de øvrige (50) 
derimod bløde; Straalerne ere i det Hele taget længere end Ryg- 
finnens; de have vel Spidserne kløftede, dog kun i ringe Grad; 
Bindehuden meget tynd og klar. Hale finnen, som er lidt læn- 
gere end Brystfinnerne og ikke fuldt indeholdes ti Gange i Total- 
længden, udmærker sig ved en langstrakt og stærkt tilspidset 
Form; Straalernes Antal udgjør 20, de smaa paa Siderne medreg- 
nede; de ere tynde, meget tydeligt leddede, men kun svagt kløftede, 
og deres stærke Væxt eller Tiltagen i Længde fra Siderne mod 
Midten betinge Finnens stærke Tilspidsning. Sidelinie findes vel 
ligesaa lidt som hos Gruppens øvrige Arter, men Adskillelsen mellem 
Sidemusklernes øverste og nederste Parti er meget tydeligt angivet 
med en horizontal Fure i hele Længden fra Brystfinnernes Rod. 
Hvad Skælbeklædningen angaaer, da har jeg fundet Forholdet 
saaledes : Snuden og Issen lige til Nakkens bageste Rand ere nogne, 
Kinderne derimod næsten til Øiehulens forreste Rand forsynede med 
smaa, sidelagte, tildeels endog noget spredte eller fra hverandre 
fjernede Skæl; Underfladen af Hovedet nøgen. Kroppens Skæl paa 
Nakken og den forreste Deel af Rygfladen ere ikke alene meget 
smaa, men ogsaa i temmelig Grad spredte; længere tilbage og ned 
ad Siderne blive de efterhaanden større og rykke nærmere sammen, 
