290 
dets bageste Rand er paa Midten concav eller indboiet ; ogsaa Side- 
randene ere lidt indboiede , den forreste Rand derimod bredt og 
stumpt konvex. I Midten af dette Skjold , tæt bagved og tildeels 
mellem Øinene ere de to omtalte lyse Pletter; de ere store (længere 
end Øinene), af en noget uregelmæssigt oval Form (fortil spidsere), 
og indesluttes tæt af en temmelig bred. sort Rand. Hovedet viser 
hist og her nogle mørke Skyg'ger eller mindre tydelige Smaapletter: 
en saadan findes under Øiet fortil, en anden paa Gjællelaag-sstykket 
Om Tverbaandeue i Almindelighed kan siges , at de ere meget 
brede (bredere end det Mellemrum , som adskiller dem indbyrdes, 
hvor dette er smallest) , og at de alle udbrede sig over Rygfinnen 
til Straalernes Spidser. Det første Tverbaand er kun ved et tem- 
melig smalt, lyst Mellemrum adskilt fra Paudefladens Skjold; det 
ligger over Brystfinnernes Roddeel og for storste Delen foran Ryg- 
finnens Begyndelse, saa at det kun udbreder sig tilbage over dennes 
forste eller to forste Straaler; det gaaer ued under Brystfinnen eller 
skjules tildeels under denne og ender tilspidset noget over Midten 
af Brystfinnens Brede ved Roden. Andet Tverbaand falder tildeels 
over Brystfinnernes Spidse, tildeels bag denne, ophorer et Stykke 
ovenover Bugfladeu bredt og stumpt afrundet og udbreder sig for- 
oven over fire eller fem af Rygfinnens Straaler. Mærkes maa, at 
den Deel af Baandet, som udbreder sig over Rygfinnens Straaler, 
synes at danne en Vinkel med det øvrige Baaud og at være til- 
spidset mod Enden , hvilket beroer paa den liggende Stilling af 
Straalerne; naar disse reises, danner denne Deel ikke længere nogen 
Vinkel, ligesom den heller ikke er tilspidset, men bredt afrundet, 
hvilket ogsaa gjælder alle de følgende Baand. Tredie Tverbaand 
strækker sig ned over og tildeels lidt bag Gatboret, men er endnu 
temmelig langt fra at naae Bugfladen. De fem sidste Baand ere 
altsaa anbragte paa Halen; det fjerde strækker sig vel lidt længere 
ned end tredie, dog uden at naae Buglinien, hvad derimod er Til- 
fældet med det femte ; dog udbreder det sig ikke ret over Gatbor- 
finnen ; de tre sidste udbrede sig derimod over Gatborfinnen lige til 
Straalernes Spidse og vise samme Forhold som paa Rygfinnen. Den 
lille mørke . viftedannede Plet , hvormed Halen ender , er blot an- 
bragt paa Straalerne, men naaer ikke selve Halen. Alle Baandene, 
saavelsom Hovedets Skjold, ere mørkere mod Randene, lysere inden- 
for; dette gjælder ogsaa Halepletter, som mod Midten af Spidsen 
ere lysere. Om dette Forhold er naturligt eller en Følge af Af- 
blegning ved Opbevaring i Spiritus, maa jeg lade uafgjort. 
Den ovenstaaende Beskrivelse af Farven er efter det størsti 
Exemplar; det mindre viser adskillige Afvigelser i Tegningen. Hove- 
dets Skjold er bredere , næsten lige afskaaret bagtil og kun noget 
svagt indboiet paa Siderne. Oiepletterne ere meget mindre (deres 
største Diameter har neppe mere end Oiets halve Længdegjennem- 
snit) , af næsten kredsrund eller meget kort elliptisk Form. Baan- 
