299 
linie en enkelt Aabning ; mellem Øinenes bageste - øverste Hjorne 
iagttages endvidere tre noget triangulært stillede og forrest paa 
Snuden et Par. Alle disse Slimaabninger blive ikke blot ved deres 
Størrelse, men ogsaa ved den lyse Rand, der omgiver dem, temme- 
lig iøjnefaldende. 
Rygfinnen begynder omtrent over Gjællelaagets bageste Flig 
eller kun ganske lidt længere tilbage og strækker sig lige til Hale- 
finnens Rod, med hvilken den er forenet ved en Hud, ligesom ogsaa 
dens sidste Straale lægger sig op ad denne ; den indtager omtrent 
^ af Totallængden , hvorimod dens Hoide forholdsviis kun er meget 
ringe, ikke lig med ] af Kroppens største Hoide. Straalerne, der, 
som i Slægtskarakteren angivet, alle ere Pigstraaler, vise i det Hele 
taget kun meget ringe Forskjel i Størrelse, hvorvel de mod begge 
Ender aftage lidt ; de ere temmelig stærke, noget spidse, lidt bagud 
boiede, kun ubetydeligt fremragende med Spidserne af Bindehuden, 
ligge meget skraat hen ad Ryggen og kunne ikke reises lige i 
Veiret. Der maa derfor her g'jores Forskjel mellem Rygfinnens 
Høide og Længden af de største Straaler; thi dette sidste Maal 
udgjør omtrent Halvdelen af Fiskens største Høide og er altsaa 
dobbelt saa stort som det forste. Bindehuden tyk, uigjennemsigtig, 
stærk. Brystfinnerne ere temmelig korte (de indeholdes sex 
Gange eller derover i Totallængden) , men brede , bagtil stumpt af- 
rundede. Deres Brede ved Roden er omtrent lig med deres halve 
Længde og ikke synderligt mindre end Halvdelen af Kroppens 
største Hoide. Deres Tilheftningslinie er næsten lodret (dog som 
sædvanligt med halvmaaneformig - Krumning), og deres nederste Rand 
falder omtrent sammen med Bugtladens Grændse. Straalerne tiltage 
gradeviis i Længde til den ottende eller niende og aftage derpaa 
ligesaa gradeviis ; forste og sidste Straale indbyrdes omtrent lige 
lange og af den længste Straales halve Længde. Alle Straalerne 
ere forgrenede, de fleste temmelig stærkt; Bindehuden stærk og kun 
lidet gjennemsigtig. Bugfinnerne, som ligge temmelig langt foran 
Brystfinnernes Rod , fæstede til Struben tæt ved Siden af hinanden, 
ere smaa (de indeholdes omtrent tretten Gange i Totallængden) , af 
langstrakt og smal, bagtil noget tilspidset Form, idet Straalerne til- 
tage i Længde indefter. Første Straale , som kun omtrent har 
andens halve Længde , er en tynd og spids Pigstraale. De øvrige 
tre Straalrr tiltage gradeviis , skjondt kjendeligt , og ere stærkt 
kløftede. Gatboret, som er anbragt ganske lidt foran Midten af 
Totallængden, viser sig som en stor kredsforniig Aabning, og tæt 
bagved dette ligger Generationsaabningen som en bred Tverspalte. 
En Gatborpapille bemærkes ikke. Gatborfinn en , som omtrent 
indtager i af Totallængden, og som bagtil gjerne ved en Hud fæstes 
til Halefinnens Rod , har omtrent lige saa lange Straaler som Ryg- 
finnen , men Straalerne rage med deres Ender langt mere frem af 
den forbindende Hud og - kunne reises mere i Veiret, hvorved Finnen 
