305 
Fni Øiets bageste Rand til Gjællelaagets bageste Rand: A 8 .','"; 
B 7f"; 
Fra Snudespidsen til Rygfinnens Begyndelse: A 13}'"; B 11^'"; 
Bygfinnens Længdestrækning : A 4^"; B 3 {.]"; 
Rygfinnens største Hoide : A 3f"; B 3'"; 
Biystfinnernes Længde: A 13^'"; B 10]'"; 
Brystfinnernes Brede ved Roden: A 4-"'; B 3^'"; 
Ira Snudespidsen til Bugfinnernes Rod: A 12'"; B 10i'"; 
Bugtinneraes Længde: A 5f"; B 4'": 
Bugfinnernes Brede ved Roden: Aj='"; B!/": 
Fra Snudespidsen til Gatboret: A 2>"; B 25"'; 
Gatborregionens Længde: A 2},'"; B 2"'\ 
Gatborfinnens Længde: A 3": B 30 !,'"; 
Gatborfinnens største Hoide: A 4},'"; B 3 i'"; 
Længden af Gatborfinnens længste Straale : A 6"'; B 5'"; 
Halefinnens Længde i Midten: A 10f"; B 9 ". 
Hovedet er hos nærværende Art lidt kortere og tillige meget 
mindre tykt og opsvulmet end hos foregaaende og har overhovedet 
et meget mindre Udseende; dets Længde indeholdes mere end fem 
Gange i Totallængden (omtrent 5} Gange), og dets største Tykkelse 
naaer i Regelen neppe Halvdelen af Længden. ' ) Det stiger ned 
med temmelig jevn Skraaning fra Nakken til Snudespidsen , men er 
tillige lidt konvext saavel i Længderetningen som i Brederetningen. 
Dets Underflade er opstigende, dog kun i ringe Grad; Sidefladerne 
konvergere i Retningen fremad, men Snudespidsen bliver imidlertid 
noget afstumpet eller bredt afskaaren. Kjæberne ere omtrent af 
lige Længde eller Underkjæbens Fremragning er i al Fald saa høist 
ubetydelig, at den neppe kan iagttages. Læberne ere temmelig 
tykke og brede, eller kjodagtige , skjondt dog i ringere Grad end 
hos foregaaende Art. Den kun lidet nedskraanende Mundspalte 
naaer lidt forbi Oiets forreste Rand. Hoiden af det opspilede Gab 
har omtrent eller næsten Hovedets halve Længde; dets Brede er 
kun omtrent halvt saa stor som Hoiden, og Formen en langstrakt 
Ellipse. Tænderne paa Mellemkjæbebenene ere temmelig stærke, 
koniske, svagt krummede, anbragte i flere Rækker, især forrest; i 
den yderste Række tælles omtrent et Dusin. Underkjæbens Tænder 
vise omtrent samme Beskaffenhed . kun at Tallet , paa Grund af 
Grenenes storre Længde , bliver noget større. Et temmelig stort 
Hudseil findes udspændt bag Mellemkjæbebenenes Tænder, et min- 
dre i Underkjæben. Plougskærbenets forreste Ende viser et svagt 
') Hos Hunnen, hvis Bughule er stærkt udspilet af Rognmassen, 
bliver ogsaa Hovedet bagtil noget bredere, saa at dets Brede 
overgaaer Halvdelen af Længden lidt. 
