306 
krummet Tverbaand af flere Rækker meget smaa Tænder ; dog 
endnu mindre ere Tænderne i den enkelte Række , som strækker 
sig tilbage i Munden langs hvert Ganebeen. Tungen ligger langt 
tilbage i Munden, er vel adskilt fra Mundhulens Bund, temmelig 
langstrakt og smal, i Enden afrundet tilspidset, med flad eller 
endog ofte lidt udhulet Overflade Svælgbenene saavel i Over- 
som Underkjæben ere væbnede med Kårder af talrige smaa Tænder, 
der i Torm og Beskaffenhed ligne de foran i Munden, kun at de ere 
krummere og paa de nederste Svælgbeen meget smaa. Snuden 
har omtrent lige Længde med Oiets Længdegjennemsnit og er tem- 
melig bred og flad. Næseborene ligge nærmere Oiet end Snude- 
spidsen: jeg har kun med Sikkerhed kunnet bemærke et Par, det 
forreste," som er lille, temmelig kredsrundt, forsynet med et kort, 
men fuldstændigt , cylindrisk Hudror. Dersom et andet Par Næse- 
bore er tilstede, da er det ikke forskjelligt fra de paa Hovedet 
anbragte almindelige Slimaabninger. Oinene ligge med den øvers« 
Rand i Pandefladen temmelig nær hinanden; deres Længdegjennem- 
snit . som er lidt større end Hoidegjennemsnittet , indeholdes mellem 
fire og fem Gange i Hovedets Længde, og de ere temmelig frem- 
staaende over Hovedets Flade. Pandens Brede mellem Oinene er 
ikke engang lig Oiets halve Hoidegjennemsnit. Kinderne ere 
store og fyldige, skjondt ikke saa fyldige som hos foregaaende Art. 
Gjællespalterne ere kløftede foroven og bagtil (hvor de vise 
et lille vinkeldannet Indsnit) i Linie omtrent med Oiehulens Midte, 
forneden og fortil næsten i Linie med dens bageste Rand. Af de 
sex Gjællestraaler, der alle ere sabelagtigt krummede, ligger 
den forste saaledes skjult under Gjællelaaget , at den neppe uden 
Dissektion kan iagttages , og har en temmelig betydelig Brede, 
medens de ovrige ere meget smalle. Anden Straale er lidt længere 
end første og tredie lidt længere end anden : de følgende aftage 
gradeviis, men ikke stærkt. Gjællebuerne ere halvmaanedannede 
eller i alt Fald ikke tydeligt vinkeldannede. Den yderste Gjælle- 
bue har en ydre Række af omtrent et Dusin smaa, glatte For- 
længelser, af hvilke tre eller fire ere anbragte paa den øverste 
Green , og en indre Række af ti smaa. stærkt tandvæbnede Knuder 
paa den nederste Green. De følgende Gjællebuer vise blot tand- 
væbnede Knuder, og kun paa den nederste Green: paa den anden 
ti i hver Række: den tredie ti i den yderste, syv eller otte i den 
inderste: den fjerde har blot en ydre Række af syv Knuder og er 
kun i meget ringe Strækning adskilt fra Svælget. Bigjællens 
Traade ere ikke talrige, men meget tykke. 
Hovedets Overflade viser ligesom hos foregaaende Art en Mængde 
Slimaabninger, men hvilke, skjondt de stemme i Antal, ere 
meget mindre end hos denne : omkring Oiet tælles en Kreds af 
tretten, fra hvert Øies bageste Rand til den slimudforende Linie 
fem . langs Forgjællelaagets bageste Rand syv : i Nakken en 
