322 
Ved at erkyndige mig hos Grønlænderne fra Godthaabs, 
Frederikshaabs og Julianehaabs Distrikter, har jeg erfaret, at 
det er en blandt Grønlænderne i det Hele fra gammel Tid 
bekjendt Erfaring, at der findes saadanne Kildevæld fra Hav- 
bunden overalt, hvor Indlandsisen gaaer ned i Havet, og at 
de ere desto stærkere, jo virksommere vedkommende Iisstrøm 
er i Henseende til sin Bevægelse eller Produktion af Kalv- 
iis. De kunne imidlertid kun sees fra Land af, da man 
ikke godt tør nærme sig Iisranden, allermindst i de virksom- 
mere Iisfjorde. Under alle Omstændigheder betegnes de 
Steder, hvor Kilderne ere, altid tydeligt ved de derover 
svævende Fugle, men det er heller ikke bekjendt , hvad Næ- 
ring dises søge der, eller hvilke Smaadyr det er, der fortrins- 
viis opholde sig i dette kolde og lerede Brakvand. At de 
store Iisfjorde udmærke sig som de vigtigste Tilholdssteder 
for Fjordsæle, turde muligen ogsaa staae i Forbindelse her- 
med, foruden at Kalvningerne og de derved dannede Aabnin- 
ger i Havisen hele Vinteren igjennem vistnok trække disse 
Dyr til det Indre af Iisfjordene, naar alle de ydre Bugter og 
Løb ere tæt lukkede. 
Antage vi nu, efter Alt hvad der her er anført, at der 
paa de samme Steder, hvor Isen fra Indlandet skydes ud i 
Havet, tillige udgydes flere Gange saa meget rindende Vand, 
da bliver det forklarligt, at Nedslaget paa Indlandet kan have 
tilstrækkeligt Afløb, og at der er en vis Grændse for Isens 
Tilvæxt paa samme, ligesom paa høie Bjerge i alle Zoner. 
Anslaae vi f.Ex. Vandet, der løber under Isen, til sex Gange 
saameget som selve den fremadskridende lis, og hele Ned- 
slaget, som skal bortføres, til 8", saa kan en Iisfjord, som 
afgiver 1000 Millioner Cubikalen lis, give tilstrækkeligt Afløb 
for 125 □ Mile, og en Iisfjord, som afgiver 8 Tusinde Mil- 
lioner Cubikalen , kan give tilstrækkeligt Afløb for 1000 
□ Mile. At hiin Antagelse af det rindende Vands Mængde 
til det Sexdobbelte af Isens skulde være for stor, er der 
ingen Rimelighed for. Enhver Jøkel er at betragte som 
et frosset Vandløb, der vedbliver at bevæge sig, deels som 
Vand, deels som lis, idet den sidste Deel dog aftager ned- 
