324 
varmen upaatvivlelig trænge frem til Overfladen og virke 
tøende paa Isen. Man maa jo vel antage, at Iisskorpen 
kommer til at spille samme Rolle som Jordskorpen, kun at 
hiin i den Dybde, hvor Jordskorpens Temperatur vilde stige 
over 0", holder sig paa 0", indtil der, hvor den hviler paa 
sit Underlag, eller Landets Overflade. Paa denne Grændse 
maa Temperaturen antages at være over 0° og Isen udsat 
for Tøening. Der er og Rimelighed for, at Isens aarlige 
Middeltemperatur i en ringe Dybde er betydeligt over Luf- 
tens Middeltemperatur. Ved Kolonien Godthaab er Luftens 
Middeltemperatur udregnet til -^ 1,33" R., men i en Dybde 
af 4 Fod under Jorden har jeg ved 3 Aars Observation fun- 
det den at være nærmest +1°, idet den nemlig fra sidst i 
August, da den er henved -f 4'', langsomt synker til blot 
lidet under U i Marts og April og derpaa atter begynder at 
stige. Denne Forskjel af over 2° mellem Luftens og Jord- 
bundens Temperatur hidrører vistnok for en stor Deel der- 
fra, at paa den ene Side Sneelaget om Vinteren giver Be- 
skyttelse mod Vinterkulden, hvorimod paa den anden Side 
Regnen om Sommeren, ved hurtigt at synke ned i Jorden, 
der paa Observationsstedet er et Gruuslag, strax forplanter 
Sommerens Varme ned i samme. Noget lignende finder i en 
maaskee endnu høiere Grad Sted paa Indlandets Iisslette. 
Vinterkulden kan kun langsomt trænge ned i Isen, som slet 
Varmeleder, men paa den anden Side forbruges al Sommer- 
varmen, som den optager, til at danne rindende Vand, og da 
dette strax synker ned i Spalter og Porer, bliver hele 
Sommervarmen fuldstændigt ført ned i det Indre af Isen. 
Overalt, hvor dette Vand træffer lis, som er under 0", vil 
det, medens det derved frigjør Varme, selv stivne og udfylde 
samt udvide Aabningerne, og man kan paa denne Maade vel 
bedst forklare sig hele den uhyre Masses langsomme Frem- 
trængen fra Landets Indre. Rimeligheden synes ogsaa at 
tale for, at hele denne Iismasse i sit Indre gjemmer Vand- 
beholdninger, som ikke udtømmes til nogen Tid af Aaret, 
saaledes at Kilderne ogsaa maae antages at løbe om Viute- 
