334 
høit over Reden, men da en Mand steg op til den, og Ungen 
begyndte at skrige, skjød Hannen med stor Hurtighed i en 
Bue ned ad Reden til og i en hastig Zigzagflugt tæt forbi 
Mandens Hoved. Henne Færd gjentog den mange Gange, 
og gav mig derved rig Leiliglied til at beundre dens over- 
ordentlige Flyvefærdighed. Især tog det sig herligt ud, naar 
den, efterat være passeret forbi Reden, hævede sig næsten 
lodret iveiret til en anselig Høide, og derpaa vendte, for atter 
at kaste sig piilsnart ned imod Reden. Endelig lykkedes det 
mig at faae Hold paa den, skjøndt det næsten gjorde mig 
ondt at skyde denne herlige Fugl. Den, der selv samler, vil 
imidlertid forstaae, hvorledes Hensynet til Samlingen bringer 
andre Hensyn i Forglemmelse, og at Fuglen netop er mig 
dobbelt kjær, fordi jeg har seet dens udmærkede Færdighed 
og skudt den under Udøvelsen af denne. Den store Ophob- 
ning af plukkede Lærker i Reden maa udentvivl tilskrives 
Fuglenes Frygt, efterat der gjentagende var skudt ved 
deres Rede; den viser tillige, hvilken Ødelæggelse Lærke- 
falken kan anrette mellem Lærkerne. 
Sidst i August og først i September har jeg oftere paa 
Jagter seet unge Lærkefalke følge min Hund, men aldrig seet 
nogen Lærke flyve op , naar en Falk fulgte Hunden. Lær- 
kerne maae frygte Falken langt mere end Hunden. At et 
ikke ringe Antal om Foraaret gaaer over Vendsyssel til nord- 
ligere Ynglepladser, havde jeg et Beviis paa den 18de Mai 
1857, da jeg i Ulvskoven, hvor Fuglen ikke yngler, traf et 
stort Antal Lærkefalke, der især havde taget Sæde ved aabne 
Pladser i Skoven, og hvor stundom 3 — 4 sade ganske nær 
sammen. 
Taarn falken (Falco tinnunculus) yngler i adskillige 
Kirketaarne i Vendsyssel. For faa Aar tilbage var det en 
Sjeldenhed at see den; men i de sidste 3 — 4 Aar er An- 
tallet af den igjen tiltaget, og jeg kan nævne som Yngle- 
steder: Jetsmark, Sulsted og Voer Kirketaarne, hvor jeg 
har iagttaget den i 1861. Fra førstnævnte Kirke har jeg 
