472 
CAMPASPE PUSILLA, BGH., n. sp. 
Animal pusillum. 
Long. 3,75; lat. 0,75; alt. 2 mm. 
Forf. skylder Hr. Mørch's Forekommenhed Undersøgelsen 
af det eneste forhaandenværende Individ. Nødvendigheden af 
saa uskadt som gjørligt at bevare dette hidtil eneste bekj endte 
Exemplar forbød en dybere gaaende anatomisk Undersøgelse 
af det. 
Dyret (Fig. 1, 2) var af 3^ mm. Længde, c. 2 mm. 
Høide og havde en Tykkelse af c. ^ mm. Farven var 
hvidlig, mere reen paa Spidserne af Papillerne og Lapperne 
af Rhinophorskederne; Indvoldene skinnede guulladent og 
brunligt gjennem Siderne af Kroppen og Papillerne. 
Hovedet var forholdsviis stort; paa dets forreste Deel 
(Panden , Fig. 3) saaes til hver Side flere (5-6) mindre og 
større Papiller, der paa hver Side dannede ligesom to Smaa- 
grupper, i hvilke de mindre Papiller sadde ved Roden af og 
foran de større; disse Papiller viste tildeels svage, circulære 
Folder og havde i Spidsen en hvid Plet. Rhinophorskederne 
(Fig. 4) vare korte, kraftige, bægerdannede, i Randen udtrukne i 
flere (paa den høire i 4, paa den venstre i 5) fingerformede 
Lapper, af hvilke den inderst-bageste var den længste; ved 
Roden af Skederne laa paa Udsiden en Tverfold, og ved 
samme paa høire Side en lille Vorte (Kjønsaabningen?). 
Rhinophorerne vare aldeles indtrukne og sammentrukne og 
saaes kun som en lille, maaskee kredsfuret (perfolieret?) 
Vorte i Bunden af Skeden. 
Kroppen var kraftig, noget kort (vistnok alene paa 
Grund af Sammentrækning.) — Ryggen saaes temmelig hvælvet 
i alle Retninger, dannende en stærkere Ophøining i Egnen af 
Mellemrummet mellem det første og det andet af de 4 Par 
Papilstammer, der hæve sig fra Ryggen. Paa Sidedelene af 
Ryggen sees nemlig 4 Par Papilstammer, af hvilke den 
anden er den største, den første lidt større end den tredie, 
den fjerde er mindst. Den første (Fig. 5) er dybt trekløvet; 
dens tykke, trinde, kun lidt sammentrykte, i Enden lidt til- 
spidsede Grene ligge i denne som paa de andre Papilstammer 
