507 
fremefter og dækker kun P'orenden af Svælghovedet, hvorved 
dette og selve Kjæberne faae et fra nysnævnte Typ meget 
afvigende Udseende, skjondt de ved nøiere Betragtning vise 
sig byggede efter ganske samme samme Plan som hos Aeoli- 
dierne. — Begge Kjæber sees i deres naturlige Leie for- 
bundne indbyrdes oventil og nedentil, iovrigt adskilte ved en 
smal Spalte. De hængte temmelig fast til den støttende og 
bærende Flade bag dem , fornemmelig ved begge Ender, med 
hvilke de grebe ind i Fordybninger paa samme, og med 
Randene, med hvilke de traadte ind under Kanten af den 
nederste Afdeling af Svælghovedet. Foruden ved denne Be- 
fæstelse og den ovennævnte Muskelplade ere Kjæberne des- 
uden indbyrdes forbundne derved, at et tyndt Chitinlag lige- 
som et Ligament er skudt ind mellem de øvre Ender (cristae 
connectivae). 
Efter at være løsnede i Forbindelse med hinanden 
indbyrdes, fandtes Kjæberne tilsammen og i lige Linie at 
maale 6^ mm. i Længde, 6 mm. i Brede og 2 mm. i Høide. 
Begge tilsammen danne de, naar de sees fra Siden eller især 
naar de betragtes fra Bagsiden, ligesom et aflangt, i Bunden 
efter Længden kløvet Barbeerbækken (Tavle XIII. f. 18.) 
Den enkelte Kjæbe (Tavle XIII. f. 17) maalte i lige 
Linie 6i mm. i Længde, 2^ mm. i Brede og 2 mm. i Høide; 
den var i det Hele temmelig tyk i Substansen, tykkest i 
Midtpartiet og bagved samme, her af indtil ^ mm. Tykkelse. 
Af Farve var den hornguul; kun der, hvorKjæben frembød mere 
Masse (i hele den indre Halvdeelmed Navlepartiet og Tygge- 
fortsættelsen), var Farven kastaniebruun, ligesom denindreDeel, 
der dækkedes af Læbeskiven, havde ligesom et lidt poleret Ud- 
seende. Paa Brudfladen saaes den bestaae af en mørkere Masse, 
dækket paa Forfladen af en lysere. Kjæben er stærkt krummet 
ovenfra nedad, og Krumningen temmelig jævn, dog saaledes, 
at den i den forreste (øverste) Deel stiger lidt mere lodret 
ned, i den bageste Deel skraaner mere jævnt. Kjæben be- 
staaer af en yderste, tyndere Deel, der som en Bræmme 
udadtil og fortil kanter den inderste Deel, som er meget 
tykkere i Substansen og paa Udsiden rager stærkt frem fra 
34 
