21 
overeens med de Oplysninger, som Regnskaberne give. Vel var 
Tidsrummet fra 1717—1739 det bedste i det 18de Aarhundrede, 
men efter de 200 Hval-Regnskaber, som i denne Periode ere Lag- 
tbinget forelagte, var Aaret 1717 ikke det bedste, idet der i dette 
Aar kun blev fanget 720 Stkr. Grindehvaler, hvorimod i 1720 
dræbtes 803 Stkr.; i 1721: 905; i 1723: 1320; i 1724: 1063; 
i 172£: 1534; i 1727: 835; i 1729: 1423; i 1730: 915; i 
1732: 2188 og i 1733: 1186 Stkr. osv. 
Mærkværdigt er det, at ligesom der, som Svabo bemærker, i 
de næsten 22 Aar fra 1754 til 1776 ingen Grind blev fanget, end- 
skjøndt Grindeflokke bleve seete og eftersatte, bleve ligesaa 
fra 1856 til 1871, da Fangsterne vare sjeldne, ikke faa meget 
store Flokke seete og forfulgte, endskjøndt det ikke lykkedes at 
fange dem. 
Hvad der er Aarsag til, at Grinden i den sidste Periode, 
ligesom i Perioden fra 1796 til 1812, har været fanget sjeldnere 
i Sommermaanederne, medens det modsatte har fundet Sted i andre 
og tidligere Perioder, navnlig i Tidsrummet fra 1813 til 1859, i 
kvilket der kun undtagelsesvis har været dræbt Grind i Maanederne 
fra September til Juni, — derom har man ingen Erfaring. Efter 
min Mening kunne Isforholdene norden for Færøerne have Ind¬ 
flydelse herpaa, idet Blækspruttens, Grindens Nærings, Velbefindende 
sandsynligvis er afhængigt af en vis Temperatur i Havet. 
Hvor Grinden opholder sig i den Tid, da man ikke seer den 
ved Færøerne, derom har jeg intet med Sikkerhed erfaret. Jeg 
formoder, at den i den kolde Aarstid opholder sig i Atlanterhavet 
paa saadanne Steder, hvis Temperatur er den samme som Havets 
omkring Færøerne i Sommermaanederne, eller med andre Ord i 
Golfstrømmen eller nær ved denne. 
Jeg har jevnlig spurgt Færinger, som fare tilsøes, om, hvor 
de have seet Grind, men jeg har ingen tilforladelig Oplysning, er¬ 
holdt af dem, thi de Meddelelser jeg har faaet, have ofte været 
saadanne, at jeg deraf maatte slutte, at Vedkommende have for- 
