27 
Grinden tager saavel sin Hørelse som sit Syn tilhjælp for at 
undfly Faren, er jo ogsaa ganske sandsjmligt. 
Er Strømmen ugunstig for Drivningen lienimod den Hvalvaag, 
hvor Grinden agtes dræbt, saa bliver den „gjemt“, o: holdt paa 
en Bugt, hvor der er ingen eller kun liden Strøm, indtil det gun¬ 
stige Strømfald indtræder. Paa samme Maade forholdes, naar man 
af andre Grunde, f. Ex. utilstrækkeligt Baadeantal eller altfor kort 
Dagslys, udsætter sig for at tabe Grinden paa Yeien til Hval- 
vaagen, hvor man ogsaa undertiden gjemmer Grinden af samme 
Aarsag. 
Naar en Grind „gjemmes 44 , „grindes 11 den, o: ligger ganske 
rolig, saramenstuvet paa en lille Plet, ligesom det kunde være en 
Flok Faar. I det Hele taget er Drivning af en Grind meget lig 
Drivningen af en Faareflok. Det er et interessant Syn, naar 
man fra et ophøiet Sted paa Land kan betragte en Grind, der 
„grindes 44 . Af og til staae nogle af Hvalerne lodret i Veiret med 
Hovedet udenfor Vandet og ligesom see sig om; andre flyde rolig 
ovenpaa Vandet. — Den største Del af Flokken svømmer i en 
Rundkreds, stuvende sig sammen, saa at enkelte Hvaler i Midten 
af Flokken have Møie med at slippe under Vandet. Man kan da 
ogsaa roe ganske tæt hen til den og betragte de enkelte Hvalers 
Bevægelser i Nærheden. Ikke sjelden lægger en Grind sig til at 
„grindes 44 under selve Drivningen. Om Natten ligger Grinden 
rolig og „grindes 44 , men saasnart Dagen gryer, bliver den urolig, 
og da gjelder det om for Baadene at være agtpaagivende, at den 
ikke skal smutte bort. 
I Almindelighed svømmer Grinden i Vandskorpen, men under¬ 
tiden dukker hele Flokken under Havfladen („kåvar“), men kommer 
da i Reglen tilsyne igjen inden 5 Minutters Forløb. Man kan 
see paa de opstigende Luftblærer, i hvilken Retning Grinden gaaer 
under Vandet. 
Naar Flokken „grindes 41 , hører man af og til en Hval give 
en pibende Lyd fra sig. Den samme Lyd høres altid, naar den 
er „kåva 44 under Vandet, forsaavidt Flokken er under Baadene. 
