33 
ordnede til Drabet, sædvanlig i trende Rækker med en passende 
Afstand imellem hver Række, for det Tilfælde at, hvis Grinden 
skulde bryde igjennem den første Række, den anden da kan op¬ 
tage dens Plads og gjenne Grinden tilbage igjen, og saa fremdeles. 
Angrebet, som kaldes at „holde Grinden til“, bestaaer i, at 
en Baad i den forreste Række roer ind paa Flokken i det Øieblik, 
inden den bliver sky for Grunden, eller omtrent paa 5 a 6 Favne 
Vand, efter Grindens Størrelse, og at den Mand, der staaer i For¬ 
stavnen, med sit Hvalvaaben saarer en Hval. Den saarede Hval 
styrter frem i Flokken, som forskrækket derved pludselig jager 
fremad, undertiden heelt op paa Land. Den første Række Baade 
følger efter og uddeler Landsestik til alle Sider, hvorved der hurtig 
kommer Blod i Vandet, da Dyrene ere meget blodrige, hvilket be¬ 
virker, at Flokken, om den end gjøi* en Vending, inden den er land¬ 
fast, søger tilbage til Blodet, ja det er indtruffet, at en større 
Part af en Flok er brudt igjennem Rækkerne og kommen udenfor 
Hvalvaagen, men desuagtet har ladet sig rolig drive ind igjen i 
Blodet. 
Den anden og tredie Række holde sig ude paa det klare Vand, 
indtil man seer , at Grinden „ maler “, o: at Flokken søger Blodet 
og svømmer rundt deri, hvorpaa alle Baade lægge ind i Drabet 
og med de svære Hvalvaaben anrette et frygteligt Blodbad. 
Det er af største Vigtighed, at det første Landsestik skeer i 
det rigtige Øieblik og med fornøden Omsigt. Det maa skee, medens 
Flokken rolig svømmer i Retning af Stranden, og den første Hval 
maa saares i Bagkroppen, da Hvalen isaafald løber ligefrem, hvori¬ 
mod et Stik foran Rygfinnen (i Forkroppen) bevirker, at Hvalen 
kaster sig til Siden i en skjev Retning, og at Flokken, som følger 
den, derved tager samme Retning og bryder igjennem Baade- 
rækkerne. 
Endeel af Mandskabet styrter sig, dels fra Land, dels fra 
Baadene, i Vandet med deres Søknekroge, hvormed Hvalerne drages 
paa Land, og samtidig slagtes de ved Snit med Grindckniven over 
Nakken, hvori Færingerne have en mageløs Færdighed. Ofte 
Vidensk. Meddel, fra den naturh. Foren. 1883. 3 
