135 
Vort Museums Exemplarer af A. marina ere derimod ikke saa vel 
bevarede, at jeg hos dem har kunnet finde en saadan. Den svarer 
til den, af tidligere Forfattere omtalte Papil, som kan trækkes til¬ 
bage i en Grube. 
Med Hensyn til Gjællernes Bygning, da er en Forskjel mellem 
dendritiske og fjerformige Gjæller kun tilsyneladende, da de fra 
Hovedstammen udgaaende Grene i begge Tilfælde ligge i samme 
Plan. Om Gjællen faar et dendritisk eller et fjerformigt Udseende, 
beror paa Antallet af og Afstanden mellem Grenene eller Hoved¬ 
stammens Længde i Forhold til Grenenes. Imidlertid tuide det 
maaske være af praktisk Betydning at beholde det af Lfttken 
foreslaaede Navn Pteroscolex for de Former, som have Gjæller med 
mange Sidegrene, da man derved vilde kunne undgaa saadanne 
Forvekslinger, som den, der hidtil har fundet Sted mellem voi 
nordiske Art, A. marina , og den almindelige Middelhavsart, hvis 
Gjæller have samme Bygning som Gjællerne hos den vestindiske Art, 
Den anden nordiske Art, A. ecauclata Johnst., stemmer i fleie 
Forhold med A. Grubei Clap. samt med A. brancliialis Aud. &Edw.; 
men Antallet af de forreste, gjælleløse Ringe angives forskjelligt af 
de forskjellige Forfattere, af Audouin & Edwards til 12, af 
Claparéde til 10. Hos A. Grubei have Krogbørsterne en totandet 
Spids, medens der for de andre Formers Vedkommende ingen Op¬ 
lysninger foreligge om dette Forhold. 
Capitellidæ. 
Større eller mindre, langstrakte, smalle, cylindriske eller lidt 
nedtrykte Former, bestaaende af et stort eller middelstort (50 
c. 150) Antal Ringe, som igjen kunne være delte i Smaaringe, i 
Henseende til hvilket Forhold der ofte er Forskjel paa Legemets 
forreste og bageste Deel. Den lille, trekantede, nedtrykte Hoved¬ 
lap, hvis forreste Deel undertiden er noget afsnøret fra den bageste, 
mangler Følere og er kun i sjeldne Tilfælde forsynet med Øien- 
pletter, som hos yngre Individer kunne have en Linse. Derimod 
er dens bageste Rand paa hver Side i Almindelighed forsynet med 
