18 
enbart gav i ett par fall (n:r 8, 32) goda resultat, i det endast en¬ 
staka sjuka plantor uppträdde, men å parcell 15 var havren ganska 
svårt angripen, trots kalkning. Vid fullgödsUng {utan kalk) blev re¬ 
sultatet å rutan 16 ganska godt, men däremot å n:r 9 och 33 
mycket dåligt, ja, midtelpartiet av sistnämnda ruta var otvivel¬ 
aktigt det sämsta på hela försöksarealen. Kali å rutorna 5 och 
29 kunde icke förhindra sjukdomens uppträdande; däremot var par¬ 
cell 24 fri från sjukdom; detsamma gällde fosforsyran, rutorna 6 
och 30 hörde till de mest angripna. 
k parceller 12, 19 och 36, där jorden dels blivit grävd och 
krattad, dels fått både fullgödsling och kalk, funnos inga eller endast 
enstaka sjuka havreplantor. De tre rutor, som blevo täckta med 
lera (n:r 11, 18, 35) voro däremot alldeles fria från sjukdomen. 
Att lerkörningen verkligen givit positiva resultat, synes mig yt¬ 
terligare framgå därav, att de intill de lerkörda rutorna grän¬ 
sande, såsom n:r 16, 17 och 30 å ena sidan samt n:r 10, 22, 23 
och 34 å den andra, voro mer eller mindre svårt angripna, varför 
det är antagligt, att jordmånen var likartad på de lerkörda och an¬ 
gränsande rutorna. Jag anser mig därför ha skäl att påstå, att 
lerkörning på dylik jord kan förekomma gulspetssjukan. Rent till¬ 
fälligtvis har man ju också gjort liknande erfarenheter i Danmark 
(jfr sid. 13, not 1). Även fullgödsling jämte kalkning och jordbear¬ 
betning synes hava haft gynnsamt resultat gent emot sjukdomen i fråga. 
Att jorden genom lerkörningen blir fastare, är ju uppenbart, lika 
väl som att jorden blir fastare efter föregående vall, och såsom i det 
föregående framhållits, lider havren obetydligt eller icke alls, om den 
på dylik jord odlas efter vallbrott. 
Avkastningen från de olika parcellerna beror naturligen på många 
olika faktorer. Skördesiffrorna visa också en mängd egendomligheter, 
som icke kunna förklaras. Att resultatet på de lerkörda rutorna 
hlev så dåligt, berodde otvivelaktigt på den intensiva torkan och den 
sena sådden. Såsom sammanfattning av de å tabellen (sid. 17) med¬ 
delade avkastnings siffrorna må anföras; 
1) att av ogödslade parceller n:r 1 och 25 givit goda resultat, 
de övriga mer eller mindre dåliga, framför allt n:r 10 och 17; 
2 ) att av stallgödslade parceller ingen givit godt resultat; 
3) att inga med svavelsyrad ammoniak gödslade givit godt re¬ 
sultat; 
4) av kaligödslade n:r 24 godt, n:r 5 och 29 dåligt; 
5) av fos for sy reg ödslade n:r 13 godt, n;r 6 och 30 dåligt: 
6 ) av kalkade n:r 8 godt, n;r 15 och 32 dåligt; 
7) fullgödsling utan kalk har givit svagt resultat å n:r 16 och 
mycket dåligt å n:r 9 och 33;^) 
SÖDERBAUM, Nya kaligödslingsförsök. Medd. N;r 177 från Centralaiist. för 
jordbruksförsök I9i8, tabb. 2 och 4, har visat, huru nödvändig tillsats av kalk i inånga 
fall är för en god skörd. 
