21 
utsatt för frost. Anniärkningsvärdt rörande ängssvingeln är, att tredje 
och fjärde bladen (uppifrån) voro oskadade. De avbildade gräsen an¬ 
giva således svåra och länge pågående froster. 
Även hos råg kan man stundom iakttaga samma fenomen. I trakten 
av Åtvidaberg i Östergötland inträffade svåra senfroster 1914, i synner¬ 
het och Ve? och svåra frostskador visade sig både på sädesslag 
och andra odlade växter. Bild 11 ger en föreställning om dylik skada 
hos råg. 
Åtvidaberg (Hultet) 1914. Henning foto. 
Bild 11. Frostskadade toppblad och ax av tvänne rågplantor. 
En annan omständighet, som kunde tyda på frost, var den ganska 
allmänt förekommande vitaxiglieten hos havrevipporna, där sådana 
verkligen fnnnos utvecklade. Vitaxbildning hos sädesslag och andra 
gräs kan ju bero på olika orsaker — i vanliga fall framkallas den 
av vissa skadeinsekter — men med säkerhet äro sådana fall bekanta, 
då orsaken härtill varit frost.ö 
Emellertid — skulle senfroster hava framkallat skadorna på havre 
(och korn) vid Sickeksjö under åren 1916, 1917 och 1918, så böra 
dessa senfroster hava inträffat ej tidigare än ungefär vid midten av 
juni, enär plantorna förr ej hunnit den utveckling, de företedde, då 
9 J. Lind, Sofie Rostrup og F. Kdlpin Ravn, Oversigt over Landbrugsplanternes 
Sygdomme i 1915, Tidsskrift for Planteavl, B. 23, 1916, sid. 404. 
