28 
Blad 5 uppifrån till ungefär visset. 
» 6 helt visset. 
Skott 2 (55 cm). Översta bladet till ungefär visset, nedhän¬ 
gande spets. 
Blad 2 uppifrån till ungefär V 2 visset, nedhängande spets. 
friskt. 
till ungefär V 4 visset, 
helt visset. 
Skott 3 (45 cm). De tre Övre bladen ännu 
helt gröna. 
Blad 4 uppifrån till ungefär visset. 
» 5 helt visset, gulrödt. 
Ett sidoskott av 7 cm längd hade de 2 
övre bladen gröna, det tredje bladet 
uppifrån var nästan helt visset utom 
2 cm vid basen. Ett par andra sen- 
skott voro alldeles vissna. 
En annan anmärkningsvärd följd av torkan 
framträdde något senare mer eller mindre 
tydligt hos åtskilliga vetesorter, yttrande sig 
däri, att agnarna i toppen på axen blevo bleka, 
och att inga kärnor där utvecklade sig. Sär- 
skildt påfallande var detta hos Idunavetet, där 
toppsteriliteten stundom kunde sträcka sig 
nästan ända till axets midt (Bild 16).Ö 
Även hos sorterna 0823, Thule I, Pudel, 
Fylgia, Småvete och Bore var denna vittoppig- 
het hos axen rätt allmän i början av juli. 
Hos renodlad Squarehead var vittoppigheten 
visserligen allmännare, men förekommande en¬ 
dast hos de allra översta småaxen. Hos Mi- 
Exp.-fäitetjuli 1917 . Henningfoto. cliigan brouce, Sol II, Paiisar- och Kottevetena 
Bild 16. Ax av idunavete saknades den nästan helt och hållet. 
med topptorka. De gilla spetsarna på de övre hladen på- ' 
minna onekligen starkt om de gula bladspet-' 
sarna hos korn- och havreplantorna vid Sickelsjö, och de bleka ag¬ 
narna i axtopparna motsvara ju de bleka agnarna i havrevipporna, 
där dessa voro utvecklade.^) Till belysning av frågan lämnas en 
redogörelse för nederbördsförhålländena. 
q Egendomligt var, att topptorkan hos axen av lidunavetet var så svår, under det 
att gultoppighet hos hladen nästan helt och hållet saknades. I mina anteckningar är 
emellertid särskilt framhållet, att bladen av nämnda vete voro i påfallande grad blå- 
daggiga, varigenom måhända avdunstningen, från desamma var obetydlig. 
På Öland iakttogs 1917 den egendomliga inverkan av torkan på rågaxen, att 
endast de tidigaste blommorna, belägna ungefär vid axets midt, gåvo kärna, under dfet 
agnarna vid toppen och basen voro tomma. Henning, anförda ställe sid. 157. 
