16 
heterna ganska obetydliga. Åtskillnaden i konidiernas dimensioner 
är för ringa att betinga en artåtskillnad, och vid när- eller frånvaron 
af borstlika parafyser torde ej böra fästas en allt för stor vikt så¬ 
som artskiljemärke, då de ifrågavarande borsten, åtminstone i det 
här undersökta fallet, varit ganska sparsamma, och det mycket väl 
låter tänka sig, att dylika borst förekommit äfven uti fall, där de ej 
omtalats i diagonoser. Hvad angår de båda först upptagna formerna, 
Gl. lagenarium och Gl. Cucurbitarum, så framkastar redan Saccärdo 2 
(1884) en antydan om deras möjliga identitet, och beträffande GL 
orbiculare är beskrifningen så knapphändig, att på densamma näp¬ 
peligen kan grundas någon beståndande artåtskillnad. Äfvenledes 
synas de karaktärer, som skulle förläna åt formen Col. oligochaetum 
egen arträtt, vara skäligen svaga. 
Det kan under sådana förhållanden näppeligen öfverraska, att 
flera nyare handboksförfattare upptagit allenast en art. Denna art 
har man efter den först urskilda formen benämnt Colletotrichum lage¬ 
narium (Pass.) Eli. & Halst., ett förfarande som synes efterföljansvärdt. 
Såsom skyddsåtgärder mot denna sjukdom tillrådas samma mått 
och steg, som ofvan föreskrifvits gent emot Fläcksjukan. 
4. Några allmänna betraktelser rörande uppkomsten 
och spridningen af de här ofvan beskrifna gurk- 
växtsjukdomarne. 
a. Sjukdomarnes uppkomst. 
Af hvad ofvan anförts framgår, att samtliga de här beskrifna 
sjukdomsarterna äro att anse tillkomna i en jämförelsevis ny tid. 
Den längst kända bland de tre svamparterna är Rötans svamp, Colle¬ 
totrichum lagenarium, hvaraf en form, iakttagen i Italien, kan följas till¬ 
baka till år 1867. Därnäst i ålder följer Fläcksjukans svamp, 
Cladosporium cucumerinum, hvaraf en form iakttogs i Nordamerika' 
år 1887. Sist i ordningen kommer Brandens svamp, Cercospora 
Melonis , som ej kan följas längre tillbaka i tiden än till år 1896, 
då densamma observerades i England. 
Men — frågar man — äro då dessa tidsbestämningar riktiga? 
Är det icke tänkbart, att dessa sjukdomar funnits till vida längre, fast¬ 
än de ej blifvit omtalade och beskrifna förr än de nämnda åren? 
På dylikt sätt vill man i våra dagar gärna bortförklara det angifna 
uppkomståret, när hälst någon förut okänd växtsjukdom låter tala 
om sig såsom ny. Att verkligen nya sjukdomar skulle i vår tid, 
ja kanske inför våra ögon, kunna uppkomma, det har man svårt att 
1 P. A. Saccakdo, Sylloge Fungorum. Vol. III, s. 719. 
